373 



Tav. 446. A. Blød Hejre. Fig. 1. Nedre Del af Straaene. Fig. 2. Top. 

 Fig. 3. Inderavne (mærk Behaaringen; Vi). — B. Almindelig Hejre. Fig. 4. 

 Top. Fig. 5. Midterdel af Straaet. Fig. 6. Inderavne, helt glat (Vi,. 



447. Bakke-Stilkaks, Brachypodium pinnatum (L.) P. B. 



Dette Græs er nærmest et Aksgræs (S. 368), men Smaa- 

 aksene, i hvert Fald de nederste, er meget kort stilkede; deraf 

 Navnet. Under Blomstringen er Smaaaksene udspærrede, som Fig. 2 

 viser det. Bakke-Stilkaks har indtil 1 m høje og stive Straa, og 

 de lysegrønne, temmelig ru Blade er ligeledes noget stive. Den 

 vokser i aabne Skove, Krat og paa Bakkeskrænter, men er sjælden 

 i Norden, Den har en krybende Rodstok med lange Udløbere. 

 Derimod er en almindeligere Art Skov-Stilkaks {B. silvaticum 

 [Huds.] R, & S.), der vokser i Skove, tueformet. Begge Arter er 

 uden Betydning som Foderplanter. 



Tav. 447. Fig. 1. Rodstok og nedre Del af Straaet. Fig. 2. Aks. Fig. 3. 

 Blomst med Inderavne og Forblad (Vi). Fig. 4. Nød; forneden skinner Kimen 

 igennem (Vi). 



448. Kamgræs, Cynosurus cristatus L. 

 N. Kamgræs. 



Som flere andre Græsser er Kamgræs et Duskgræs (S. 368), 

 men det afviger fra alle vore andre Græsser ved de ejendomme- 

 lige, kamdelte Blade, som sidder ved Smaaaksenes Grund, og som 

 har foranlediget Navnet „Kamgræs"; ved hvert Smaaaks (Fig. 3) 

 findes et saadant kamdelt Blad. Tillige er Dusken meget ensidig; 

 paa Fig. 2 vender den Side, der bærer de kamdelte Blade, imod 

 Beskueren. løvrigt er dette Græs fleraarigt og har tueformet Vækst; 

 Straaene bliver indtil 60 cm høje og har de fleste Blade samlede 

 ved Grunden. Det vokser paa Overdrev og høje Enge, Skovsletter 

 og ved Veje og er hyppigt i Danmark, sjældnere i Norge (især 

 langs den sydligere Del af Kysten). Som Fodergræs er det af 

 Værdi paa vedvarende Græsgange, men paa egentlige Græsmarker, 

 der er inde i „Driften", giver det paa Grund af den ringe Blad- 

 masse for lidt Udbytte. 



Tav. 448. Fig. 1. Rodstok med nederste Del af et Straa og et vegetativt 

 Skud. Fig. 2. Dusk. Fig. 3. Smaaaks med det kamdelte Blad (egentlig et om- 

 dannet og goldt Smaaaks; Vi). Fig. 4. Inderavne (Vi). 



