374 



449. Hj ærtegræs, Briza media L. 

 N. Bævregræs. 



Kamgræssets Smaaaks bærer vel Stak, men den er meget 

 kort (Fig. 4, Tav. 448); helt mangler den hos Hjærtegræsset med 

 dets ejendommeligt formede Smaaaks, hvis Udseende er udtrykt i 

 Græssets Navn. Det norske Navn, der ogsaa undertiden benyttes 

 i Danmark, Bævregræs, hentyder til, at Smaaaksene røres for 

 selv den letteste Vind; de ryster, „bævrer 'S paa deres meget tynde 

 Stilke, og jo mere de rystes, des større Udsigt er der vel til, at 

 Støvknapperne under Blomstringen (Juni — Juli) tømmes for deres 

 Indhold af Støv. — Hjærtegræs er fleraarig og har tueformet 

 Vækst; det lidet bladrige Straa bliver indtil 50 cm højt. Den store 

 Top har ofte en violet Farvetone. Græsset vokser paa tørvehol- 

 dige og andre Enge, paa Bakkeskrænter og lign. Steder; det er 

 hyppigt saa vel i Danmark som i det sydlige Norge. Det ædes 

 vel gærne af Kreaturerne, men giver saa ringe en Hømasse, at 

 det ikke egner sig til Dyrkning. 



Tav. 449. Fig. 1. Rodstok og nederste Del af Straaet. Fig. 2. Top. Fig. 3. 

 Smaaaks (Vi). Fig. 4. Inderavne, set fra Ryggen (Vi). Fig. 5. Samme, set fra 

 Siden, samt et Stykke af Aksen og Forbladet (Vi). 



450. Manna-Sødgræs, Olyceria fluitans (L.) R. Br. 

 N. Mannagræs. Isl. Sikjakornpuntur. 



Vore Sødgræs-Arter er Topgræsser (S. 368), hvis Smaaaks 

 oftest er trinde; Yderavnerne er meget kortere end Smaaakset, og 

 de hvælvede Inderavner, hvis Nerver ikke løber sammen mod Spid- 

 sen, mangler ganske Stak. Sødgræs-Arterne er alle fleraarige og 

 ynder fugtige, til Dels meget fugtige Voksesteder. Saaledes vokser 

 Manna-Sødgræs ved Bredden af Damme og Bækløb, i Grøfter og 

 paa meget fugtige Enge — ja, ofte saa fugtigt, at dets Blade 

 flyder paa Vandet. Blot en mager Form af det, hos hvilken 

 Toppens Grene oftest bærer kun 1 Smaaaks, findes paa tørrere 

 Steder. Græsset er fleraarigt og har en krybende Rodstok, der ud- 

 sender lange Udløbere. De indtil 1 m lange Straa bærer en for- 

 længet og ensidig Top. Bladskederne er stærkt sammentrykte og 

 lukkede omtrent helt op til Bladpladen. 



Vildtvoksende har Manna-Sødgræs, der er hyppig i Danmark 

 og Norge (indtil Namdalen), og som baade vokser i Island og 

 paa Færøerne, nogen Betydning; Kreaturerne æder det meget gærne, 



