376 



Den hyppigste af vore Rapgræs-Arter og et af de mest alminde- 

 lige af alle nordiske Græsser er Eng-Rapgræs, som i forskellige 

 Former forekommer paa næsten al Slags Jord — paa Enge, Mar- 

 ker, langs Veje o. s. v. Det danner en tæt og sejg Grønsvær, fordi 

 det gennemvæver Jordsmonnet med sin Udløbere; hvor det, f. Eks. 

 paa opdyrkede Kærjorder, har indfundet sig i Mængde, kan det let 

 fortrænge bedre Græsser og danne store, næsten rene Bevoks- 

 ninger, der ikke giver meget Hø og altsaa ikke kan erstatte de 

 forjagede Græsser. Paa naturlige Græsgange giver det dog en 

 god Græsning, idet der fra Rodstokken dannes talrige Bladskud, 

 d. V. s. Skud, der først blomstrer det følgende Aar, men er meget 

 bladrige. Bladene er bløde; i Spidsen er de hættef ormet sammen- 

 trukne. Straaene er indtil 70 cm høje, og Smaaaksene har sæd- 

 vanligt kun 3 Blomster, der aabner sig ret tidligt paa Sommeren 

 (Fig. 4). 



En anden Art: Almindelig Rapgræs, norsk Mark-rap, 

 isl. Håsveifgras (Poa trivialis L.), er et fortræffeligt og paa 

 vore Græsmarker efter stor Maalestok dyrket Fodergræs, som til- 

 lige ofte træffes vildtvoksende. Paa god og ret fugtig Bund trives 

 det bedst og bliver nok saa højt og kraftigt som Eng-Rapgræs. 

 Fra denne Art kendes det bl. a. paa, at Bladenes Skedehinde er 

 lang, medens den hos Eng-Rapgræs kun er kort; tillige er Blad- 

 skederne ru og Væksten en helt anden; det vokser i Tuer og 

 mangler de underjordiske Udløbere. Navnlig Eng-Rapgræs gaar 

 højt op mod Nord, og begge er hyppige i Island og paa Fær- 

 øerne. 



Tav. 452. Fig. 1. Nederste Del af Straaet med Bladskud og en Udløber, 

 der ligeledes ender i et Bladskud. Fig. 2. Top. Fig. 3. Øverste Del af Blad- 

 skeden med Skedehinden. Fig. 4. Smaaaks (^/i). 



453. Fjæld-Rapgræs, Poa alpina L. 

 N. Fjeld-rap. Isl. Fjallasveifgras. 



Ikke i det flade Danmark, men i Island og paa Fær- 

 øerne saavel som i Skandinaviens Fjældegne træffes en Art Rap- 

 græs, der er en udpræget Fjældplante, hvoraf dens Navn! Den 

 kendes let paa den temmelig korte og tætte Top med faa Grene 

 og brede Smaaaks, hvis Avner er tynde og violet anløbne (Fig. 3). 

 Bladene er brede og rosetformet samlede ved Grunden af det ca. 

 50 cm høje Straa. Fjæld-Rapgræs er fleraarigt og giver god Græs- 

 ning. Ogsaa enkelte andre Arter Rapgræs er Fjældplanter. 



