381 



458. Blaa Elvgræs, Sesleria coerulea (L.) Ard. 



Dette Græs, som i Norden kun forekommer i nogle Egne af 

 Sverige*), har et ejendommeligt og let genkendeligt Ydre. Det er 

 fleraarigt; dets forholdsvis korte og lyst blaagraa Blade er sam- 

 lede ved Grunden af Straaet, som ender med en kort og ægformet 

 Dusk af staalblaa Farve. Ved Duskens Grund findes nogle hinde- 

 agtige Blade, som ingen Blomster støtter; ovenfor sidder de smaa 

 Smaaaks, hvis Avner alle bærer Stak og er staalblaa (Fig. 2). Da 

 Avnerne under Blomstringen ikke spærres ud fra hinanden, er 

 Støvtraade og Ar saa meget des længere. Blaa Elvgræs vokser 

 paa fugtige Enge og blomstrer i Maj. Ligesom hos Hundegræs 

 dør Tuen bort i Midten og vokser i Omkredsen, hvorved der dan- 

 nes Ringe af et ejendommeligt Udseende. 



Tav. 458. Fig. 1. Et kraftigt Individ i Blomstring. Fig. 2. Smaaaks (Vi). 

 Fig. 3. Inderavne (Vi). 



459. A. Nikkende Flitter aks, Melica nutans L. 

 N. Hængeaks. 



B. Dusk-Flitteraks, Melica ciliata L. 



Flitteraks har meget faa Blomster i Smaaakset, undertiden 

 kun 1 frugtbar, men desuden en gold, der nærmest har Form af 

 en Kølle (Figg. 3, 4 og 7), og bl. a. bestaar af en hvid og kødet 

 Inderavne. Hos de to paa Tav. 459 afbildede Arter har Smaaakset 

 saaledes 1 frugtbar Blomst hos B (Fig. 7), 2 hos A (Fig. 3). 

 Smaaaksenes Ordning hos de to Arter er vidt forskellig; Nikkende 

 Flitteraks har en aaben og nikkende Top med ret faa Smaaaks; 

 Dusk-Flitteraks en meget tæt Dusk af et stort Antal Smaaaks. 

 Ogsaa paa anden Vis er de forskellige fra hinanden, og deres 

 uens Ydre er i god Overensstemmelse med Voksepladsens Karakter. 

 Nikkende Flitteraks er et udpræget Skovgræs; det holder sig til 

 den muldede Bund, hvori dets krybende Rodstok let baner sig Vej; 

 Bladene er tynde og slappe og oftest drejede med Undersiden opad. 

 Dusk-Flitteraks vokser derimod paa tør Bund, mest Kalkklipper: 

 dets Vækst er tueformet, og dets Blade er stivere, ru og graa- 

 grønne; ogsaa Duskens stærke Behaaring tyder paa, at dette 



*) Det skal i ældre Tid ogsaa være fundet et Par Steder i det sydlige 

 Norge. 



