383 



Kornene omsluttes nemlig, naar de løsnes fra deres Plads, af Av- 

 nerne (Inderavne og Forblad), der ved deres lette og hindeagtige 

 Karakter tjener som en Slags Vinger. Ved Vindens Hjælp kan 

 Kornene føres større eller mindre Strækninger bort fra Moder- 

 planten; og falder de nu til Hvile et eller andet Sted, hvor For- 

 holdene er gunstige, vil den skruesnoede Del af Stakken, idet den 

 i fugtig Luft retter sine Vindinger ud, medens Stakkens øverste 

 Del ved at støtte mod andre Planter holder igen, bevirke, at 

 Frugten bores noget ned i Jorden; i tør Luft trækker den skrue- 

 snoede Del sig atter sammen, men ved senere indtrædende Luft- 

 fugtighed vil en yderligere Nedtrængning i Jorden kunne finde 

 Sted. Forholdet minder stærkt om, hvad vi fandt hos Hejrenæb 

 (Nr. 218). 



Dunet Havre er ikke sjælden ved Veje, paa Bakker og høje 

 Enge, i det hele paa ret tør Bund, i Danmark og Norge. Som 

 Fodergræs har den ringe Værdi, da dens Straa er bladfattige, 

 og dens Bladskud ubetydelige og lidet talrige. Bladene er haarede, 

 ligesom de nedre Bladskeder er besatte med bløde Haar; deraf 

 dens Navn, 



Tav. 460. Fig. 1, Nederste Del af Straaet med et Bladskud. Fig. 2. Top 

 i fuld Blomstring; kraftigt Individ. Fig. 3. Smaaaks (Va). 



46L Drap-Havre, Arena élatior L. 

 N. Heste-havre. 



Smaaaksene hos Drap-Havre (ogsaa kaldt Høj Havre) er 

 mindre end hos foregaaende og indeholder kun 2 Blomster, der ud- 

 mærker sig ved, at den øverste Blomst er tvekønnet, medens den 

 nederste er hanlig (Fig. 4). Den sidste Blomsts Inderavne har en 

 Stak, som udgaar fra Avnens nederste Del og er bygget omtrent som 

 hos Dunet Havre, knæbøjet og skruesnoet i den nedre Halvdel 

 (Fig. 5); den tvekønnede Blomst har ingen Stak eller kun en ganske 

 kort. Alene under den Forudsætning, at de to Smaaaks forbliver 

 sammen efter Kornets Udvikling, kan Stakken faa en lignende Be- 

 tydning som hos andre Havre-Arter. Smaaaksene har ikke det 

 vekslende Farvespil som hos Dunet Havre, er nærmest lysegrønne. 



Drap-Havres Straa er 60 cm — 1 m høje og glatte; de ender 

 med en ret smal Top. Bladskeder og de temmelige brede Blad- 

 plader er noget ru. Den vokser paa højt liggende Enge, i Krat, 

 ved Veje og paa Markerne, hvor den er udbredt med Kulturen. 

 Drap-Havre benyttes nemlig en Del som Fodergræs; den er tidligt 



