386 



Norge og paa Færøerne; den anden mangler i disse Egne. De 

 blomstrer Foraar og Forsommer og visner hurtigt. 



Tav. 463. A. Tidlig Dværgbunke. Fig. 1. Eksemplar i naturlig Stør- 

 relse. Fig. 2. Smaaaks (Vi). Fig. 3. Inderavne (Vi). — B. Ud spær ret Dværg- 

 bunke. Fig. 4. Eksemplar i naturlig Størrelse. Fig. 5. Smaaaks (Vj). Fig. 6. 

 Inderavne (Vi). 



464. Fløj eisgræs, Holms lanatus L. 

 N. Fløjelsgræs. Isl. Lodgresi. 



Ogsaa Slægten Holciis, af hvilken der i Norden lever to Arter, 

 har 2-blomstrede Smaaaks med forholdsvis store Yderavner; af 

 disse er den nedre dog meget mindre end den øvre, et Forhold, 

 der, om end ofte i mindre udpræget Grad, er gennemgaaende hos 

 Græsserne (Fig. 2). Kun den øverste Blomst (Fig. 3) bærer Stak, 

 og i samme Blomst er Støvvejen oftest mindre udviklet end i den 

 nedre Blomst, eller den mangler aldeles. 



Fløjelsgræs er fleraarig og har udpræget tueformet Vækst; 

 Straaene bliver 30 — 70 cm høje. Hele Planten er overalt fløjels- 

 agtig haaret og graagrøn; dog er Toppen hvidlig eller rødlig eller 

 violet anløben. Under og efter Blomstringen (Juni) er Toppens 

 Grene udspærrede; den ovenfor nævnte Stak er skjult indenfor 

 Smaaakset. Fløjelsgræs er meget almindelig i hele Danmark paa 

 Enge, Marker og ved Veje, til Dels spredt med Kulturen. Det er 

 i Norge udbredt langs hele Kysten mod Nord til Trondhjemsfjorden 

 og desuden fundet et Sted i Nordland nær 67. Breddegrad; paa 

 Færøerne er det almindeligt, ligesom det ogsaa forekommer i Is- 

 land. Skønt Kreaturerne mindre gærne æder det paa Grund af 

 dets stærke Behaaring, er det dog ikke helt uden Betydning paa 

 naturlige Græsgange og opdyrkede Enge. 



Krybende Hestegræs, norsk: Bløt Lodnegræs {Hol- 

 cus mollis L.) er et ofte slemt Ukrudt, der er saa meget des værre, 

 som det ved en krybende Rodstok med lange Udløbere er vanske- 

 ligt at udrydde. Straaene er, ligesom Bladene, meget mindre be- 

 haarede end hos foregaaende Art; kun Knæene er beklædte med 

 nedad rettede Haar. Den hvidlige eller brunlige Top er sammen- 

 trængt efter Blomstringen ; Stakken rager udenfor Smaaakset. 

 Græsset er ret almindeligt i Danmark og det sydlige Norge (langs 

 Kysten) samt paa Færøerne. 



Tav. 464. Fig. 1. Individ, hvoraf det ene Straas Top er afskaaren og 

 Hyttet ned paa Figuren. Fig. 2. Smaaaks (Vi). Fig. 3. Samme med begge Blom- 

 ster, men uden Yderavner (Vi). 



