391 



opad. Rodstokken har korte Udløbere, der bidrager til Milie- 

 græssets selskabelige Vækst i den bløde og løse Skovmuld, som 

 det ynder at vokse i. — Som hos de nærmest foregaaende er 

 Smaaaksene 1-blomstrede (Fig. 3), men særlig karakteristisk for 

 Miliegræs er det efterhaanden bruskagtige Dækblad (Inderavne), 

 der tillige med Forbladet slutter fast om Kornet; Stak mangler 

 ganske. 



Miliegræs er hyppigt i Nordens Løvskove, Lunde og Krat; 

 paa saadan skygget Bund, ogsaa i Klippekløfternes Skygge, gaar 

 det helt op i de nordligste Dele af Skandinavien og forekommer 

 paa Island. Det ædes gerne af Kreaturerne, men er uden Betyd- 

 ning som Fodergræs, da det ikke lader sig dyrke udenfor Skov. 



Tav. 469. Fig. 1. Nederste Del af Straaet. Fig. 2. Top. Fig. 8. Smaa- 

 aks (Vi). Fig. 4. Yderavne (Vi). Fig. .5. Inderavne (Vi). Fig. 6. Kornet, skjult 

 af Inderavnen (Vi). 



470. Tagrør, Phragmites communis Trin. 

 N. Tagrør, vandrør. 



Langs Kanten af Aaer og Søer, Fjorde og Vige er Tagrør 

 almindelig i den største Del af Norden og har forøvrigt en meget 

 vid Udbredelse i Verden; det er fundet et enkelt Sted paa Fær- 

 øerne, men ikke paa Island. De store og ensartede Bevoksninger, 

 det danner, er jo iøjnefaldende nok og vel kendte af enhver, ogsaa 

 paa Grund af den Nytte, Planten yder; almindeligvis kaldes det 

 blot „Rør" eller fejlagtigt „Siv". Tagrøret er det anseligste af 

 alle vore Græsser. Dets ranke, indtil flere Meter høje Straa med 

 de brede, skarpe Blade og den store Top af mørkebrun eller violet 

 og sølvglinsende Tone giver dette Græs et Præg af Stadselighed 

 og Skønhed, som intet andet Græs i vor Flora ejer, 



Aarsagen til, at Tagrøret danner saa store og sluttede Be- 

 voksninger, som Tilfældet er, maa søges i dets kraftige og vidt- 

 forgrenede Rodstok; de tykke, blege Udløbere arbejder sig med 

 deres faste og stikkende Spids let gennem Jordbunden, hvori 

 Rørene vokser; de gennemvæver Jordsmonnet og bøjer med ret 

 korte Afstande op i de overjordiske Straa. Tagrøret har saaledes 

 let ved at danne næsten rene Bestande, hvori andre Planter har 

 Vanskelighed ved at hævde sig. Ofte ser man derfor Bevoksninger 

 af Tagrør veksle med ensartede Bestande af Sø-Kogleaks, Pind- 

 svineknop og andre høje Sumpplanter. 



