396 



476. A. Almindelig Kvik, Agropyrum repens (L.) Beauv. 

 N. Kveke. Isl. Htisapuntur. 



B. Sivbladet Kvik, Agropyrum junceum (L.) Beauv. 

 N. Strand-kveke. 



De paa Tav. 476 og nærmest følgende Tav. afbildede Græsser 

 er Aksgræsser; Smaaaksene er her samlede i et Aks; de sidder 

 skiftevis i to Rækker, og Hovedaksen har en Indbugtning for 

 hvert Smaaaks. 



Af Slægten Kvik er den i Norden hyppigst vildtvoksende 

 Art, Almindelig Kvik, bekendt som et meget besværligt Ukrudt 

 paa Marker og i Haver. Dette beror paa, at Græsset har krybende 

 Rodstok med lange, hvide Udløbere, der gennemvæver Jorden i 

 alle Retninger og med deres faste, stikkende Spids endog kan ar- 

 bejde sig igennem ret solide Legemer, saasom Kartofler, Roer, 

 Gulerødder o. s. v.; disse Udløbere, „Kvikker" eller „Sener", er for- 

 øvrigt sukkerholdige, og kan i renset Tilstand tjene til Kreatur- 

 foder. Navnet „Kvik" og „Kvikrod" hentyder maaske til Plantens 

 Livskraft og Udholdenhed. Straaene bliver over 1 m høje og bæ- 

 rer ranke Aks; Smaaaksene har gærne 5 Blomster (Fig. 5), der 

 udfolder sig i Juni — Aug. Paa Strandenge og høje Marskenge 

 findes en blaagrøn Form (Uttoralis) med lavere Straa; den er ikke 

 uden Betydning for disse Enges Sammensætning, men giver intet 

 godt Hø. 



Sivbladet Kvik har ogsaa krybende Rodstok og lange Ud- 

 løbere. Hele Planten er, som hos saa mange andre Strandplanter, 

 blaagraa. Straaene er kun ca. 50 cm høje og bærer stive og stik- 

 kende, i Randen indrullede Blade. Akset er tilsidst nikkende, og 

 de store Smaaaks, der paa Grund af Aksens Skørhed let knækker 

 af, er fjærnede fra hinanden. Som allerede tidligere, under Om- 

 talen af Hjælme (Nr. 468), fortalt, vokser Sivbladet Kvik paa den 

 sandede Forstrand, hvor den optræder som Forløber for den langt 

 mægtigere Vegetation af Hjælme. 



Beslægtede med Kvik er de dyrkede Hvede-Sorter, der dog 

 henføres til en egen Slægt (Triticum). 



Tav. 476. A. Almindelig Kvik. Fig. 1. Rodstok med nederste Del 

 af et Straa og et Aks. Fig. 2. Smaaaks (Vi). Fig. 3. Yderavne (VO- — B. Siv- 

 bladet Kvik. Fig. 4. Rodstok med de nederste Dele af de overjordiske 

 Skud. Fig. 5. Aks, set fra Kanten. Fig. 6. Smaaaks (VO- 



