397 



477. Marehalm, Elymus arenarius L. 

 N. Strandrug, marehalm. Isl. Melur, Melgras. 



I Udseende og Vokseplads har Marehalm megen Lighed med 

 Hjælme, og forveksles ved en flygtig Betragtning gærne med den. 

 Alligevel er der betydelige Forskelligheder mellem de to Planter. 

 Medens Hjælmen er et Duskgræs, er Marehalmen et Aksgræs med 

 2 — 4 Smaaaks ved hvert Led; desuden er Smaaaksene oftest 

 3-blomstrede, medens de hos Hjælmen er 1-blomstrede (Fig. 2); 

 den øverste af de tre Blomster er gærne hanlig. I hele sit Ydre 

 er Marehalm nok saa kraftig og robust som Hjælme, og af en lyst 

 blaagraa Farvetone. De meterhøje, tykke og stive Straa bærer 

 ret brede og stive Blade, der i tørt Vejr er indrullede og paa 

 Oversiden ru af høje Ribber, men lette at kende fra Hjælmens 

 Blade. Med sin krybende Rodstok og de lange Udløbere vokser 

 Marehalmen paa samme Vis som Sivbladet Kvik og Hjælme i det 

 løse Sand ved Kysterne af de nordiske Lande; sjældnere findes den 

 inde i Landet. Paa Færøerne og i Island er den ligeledes ikke 

 sjælden. For Danmarks Vedkommende spiller Marehalm, t. Eks. 

 langs Jyllands Vestkyst, en meget ringere Rolle end Hjælme, men 

 ligesom denne benyttes den til Dæmpning af Flyvesandet; For- 

 meringen sker ved Frø og ved Stykker af Rodstokken. 



I Island anvendes Marehalm som Brødplante; det lange og 

 smalle Korn, der er sammenvokset med Avnerne (Fig. 3), er temme- 

 lig melrigt. Græsset er nær beslægtet med de dyrkede Arter af 

 Byg (Hordeum), den Kornsort, der dyrkes højest mod Nord. 



Tav. 477. Fig. 1. Øverste Del af Straaet. Fig. 2. Smaaaks (Vs). Fig. 3. 

 Frugt (V.). 



478. Almindelig Rajgræs, Lolium perenne L. 

 N. Engelsk Raigræs. 



Akset af Slægten Lolium har megen Lighed med Akset af 

 Kvik, men skelnes let derfra, idet Smaaaksene hos Rajgræs vender 

 Kanten mod Hovedaksen, medens de hos Kvik vender Fladen 

 derimod. Paa Grund af denne Smaaaksets ejendommelige Stilling 

 mangler den nedre Yderavne, som egentlig skulde have sin Plads 

 nærmest Hovedaksen (undtagen paa det øverste Smaaaks). Smaa- 

 aksene er flerblomstrede. 



