399 



at Avnerne udspærres, kommer den udelte Griffel og Arret til Syne, 

 senere Støvdragerne. Katteskæg er fleraarigt; Rodstokken er opret, 

 og Væksten tæt tueformet; en Del af Tuen er nedsænket i Jorden. 

 Bladskederne er stive og glatte, og Bladene børstedannede; unge 

 er de opad rettede, senere udspærrede. Hele Planten er graagrøn 

 eller blaagraa. 



Katteskæg vokser fornemmelig paa magre Jorder eller saa- 

 danne, der aldrig har været i Kultur, i Heder, paa Sandenge eller 

 tørveholdige Enge o. lign. Steder. Det er udbredt i hele Norden, 

 i Island og paa Færøerne, og giver en meget daarlig Græsning. 

 Af de med Katteskæg bevoksede Grønninger mellem Klitterne 

 skæres Brændtørv, idet Græssets Rodstok i Tidens Løb efterlader 

 en tæt og paa organisk Stof rig Skjold. 



Tav. 479. Fig. 1. Individ med afskaarne Straa. Fig. 2. Aks. Fig. 3. Et 

 Stykke af samme (Vi). Fig. 4. Smaaaks, set fra to modsatte Sider (Vi). 



FRØBIDFAMILIEN, HYDROCHARITÅCEÆ. 



480. Frøbid, Hydrocharis morsus ranæ L. 



Alle de i det følgende omtalte enkimbladede Planter er bundne 

 til Vand eller i alt Fald meget fugtige Voksepladser som Sumpe, 

 Bredderne af Aaer og Søer, dybe Grøfter o. lign. Udpræget Vand- 

 plante er den nydelige lille Frøbid, der ligesom Andemad flyder 

 paa Vandets Overflade, medens de hvide, temmelig tykke Rødder 

 hænger frit ned i Vandet uden at fæste Planten til Bunden. Bladene, 

 der er samlede i en Roset, ligner Aakandernes og hviler, ligesom 

 disse, paa Vandfladen. Fra Rosetten udspringer Udløbere, der 

 danner nye Rosetter (Fig. 1). Planten er tvebo. Blomsterne har 

 3 ydre, grønne Blosterblade og 3 indre, hvide. Hanblomsterne, 

 som i Reglen sidder 3 sammen indenfor et fælles Hylster (Fig. 2), 

 har 9—15 Støvdragere (Fig. 4), af hvilke de indre er golde. Hun- 

 blomsterne er enlige (Fig. 1) og oversædige; de har 6 tvedelte 

 Grifler (Fig. 3) og en (5-rummet Frugtknude (Fig. 5). Formeringen 

 sker for en meget væsentlig Del ved Vinterknopper (Fig. 6), lige- 

 som hos mange andre Vandplanter; om Efteraaret løsnes disse 

 vegetative Knopper og synker til Bunds, hvor de overvintrer, 

 medens Planten forøvrigt raadner bort. Om Foraaret stiger Knop- 

 perne atter op til Vandets Overflade og udvikler sig her til nye 

 Planter. 



