400 



Frøbid er kun iagttaget ét Sted i Norge, men er i Danmark 

 hyppig i Søer og Aaer, hvor Vandet er stille, i Tørvegrave og 

 Grøfter. Den blomstrer i Juli og August, men sætter sjældent 

 moden Frugt. 



Tav. 480. Fig. 1. Individ med Hunblomster. Fig. 2. Hanblomsterstand. 

 Fig. 3. Støvvejen (forstørr.). Fig. 4. Hanblomst uden Bioster (forstørr.). Fig. 5. 

 Frugtknude overskaaren paa tværs (forstørr.). Fig. 6. Vinterknop i Spiring; 

 Bladene er ved at udfolde sig, deres hindeagtige Akselblade omslutter Knop- 

 pens øvrige Dele (Vi). 



481. Krebseklo, Stratiotes aloides L. 



Ejendommeligt for den paa Tavle 481 afbildede og i flere 

 Henseender mærkelige Plante, er, at den hverken er helt flydende, 

 ej heller submers. I det mindste Spidserne af de bueformet bøjede 

 Blade rager i Blomstringstiden op ovenfor Vandfladen, medens den 

 øvrige Del af den store Bladroset er nedsænket. De ugrenede 

 kraftige Rødder, som udgaar fra Rosetten, fæster den ikke synder- 

 lig solidt til Bunden; alligevel vil man undertiden finde, at de har 

 arbejdet sig ned i Mudderet, der dækker Bunden af de Grøfter, 

 Bække eller Tørvegrave, hvor den vokser, men oftest ligger den 

 frit; ogsaa i stille Vige af Søer kan den forekomme. 



I hele sit Ydre har Krebseklo megen Lighed med Aloe; deraf 

 dens latinske Artsnavn: aloides, aloelignende. Det er Bladene, som 

 minder om Aloéens; langs Randene er de væbnede med talrige, 

 stærke Kroge (Fig. 3). Under Blomstringen er Krebseklo af en 

 ejendommelig Skønhed. De kridhvide Blomster, som rager op 

 over Vandet, danner en skarp Kontrast til Bladenes mørkegrønne 

 eller rødligt anløbne Tone og Vandets dystre Skær. Ogsaa denne 

 Plante er tvebo, men kun Hunplanten findes her i Norden. Hun- 

 blomsten sidder enligt paa en kraftig og stærkt sammentrykt Stilk, 

 og ved dens Grund findes et Hylster af 2 Højblade (Fig. 6). Inden- 

 for de tre kronbladlignende indre Blosterblade findes en Mængde 

 hornagtige, golde Støvdragere af orangegul Farve (Fig. 5), og i 

 Blomstens Midte 6 hvide Grifler. Hanblomsterne har 12 Støv- 

 dragere. Efter Blomstringen bøjer Blomsterstilken sig ud af Ro- 

 setten, og under Frugtens Udvikling forandrer den Stilling i For- 

 hold til Hylstret, saaledes at den kommer til at vende ned mod 

 Bunden; naturligvis naar den her i Norden ikke sin endelige Skik- 

 kelse, idet Hanblomsterne mangler og Bestøvning derfor er ude- 

 lukket. Den faar ikke sin normale Størrelse og indeholder intet Frø. 



