401 



Derfor maa Krebseklo ene formere sig ad vegetativ Vej; som hos 

 Frøbid bryder der fra Rosettens Grund Udløbere frem med en stor, 

 kraftig Knop i Spidsen (Fig. 2). Allerede inden Efteraaret vokser 

 disse Knopper ud til smaa Planter, der overvintrer paa Bunden af 

 Vandet og næste Foraar atter hæves til Vejrs, efter at Udløberen, 

 dens Forbindelse med Moderplanten, er bortraadnet. Ogsaa de 

 gamle Rosetter, som efter Blomstringen har sænket sig ned i 

 Vandet, lever videre den følgende Vækstperiode, idet de midterste 

 Blade overvintrer og danner en ny Roset ved Foraarets Komme. 

 Krebseklo mangler i Norge; i Danmark er den ikke sjælden. 

 Dens hele Vokse- og Formeringsmaade betinger, at den gærne op- 

 træder selskabeligt og ofte ganske opfylder Vandet i Grøfter og 

 Grave. 



Tav. 481. Fig. 1. Individ med Hunblomst. Fig. 2. Udløbere. Fig. 3. 

 Randen af et Blad (7i). Fig. 4. Blomsterknop. Fig. 5. Del af en Hunblomsts 

 Midtparti, noget udbredt; 3 Par Grifler og nogle gulrøde golde Støvblade ses 

 (Vi). Fig. 6. Frugtanlag (Vi). 



482. Vandpest, Helodea canadensis L. C. Rich. 



I hele sit Ydre er Vandpest vidt forskellig fra de to i det 

 foregaaende omtalte Vandplanter. Dens lange, tynde og skøre 

 Stængler lever i vore ferske Vande nedsænkede under Overfladen; 

 de er stærkt forgrenede og ved lange ugrenede Rødder løst fæstede 

 til Bunden. De talrige, smaa Blade sidder i tætte Kranse opad 

 Stænglen, 3 i hver Krans; mod Stænglens Spids er de meget tæt 

 sammentrængte, men eftersom Skuddene vokser ud, fjærnes Kran- 

 sene fra hverandre. Ligesom hos saa mange andre Vandplanter, 

 og meget iøjnefaldende hos Frøbid og Krebseklo, er Evnen til 

 vegetativ Formering meget betydelig hos Vandpest, idet Skuddele 

 let løsrives og lever videre som selvstændige Planter. At denne 

 Formeringsmaade er overordentlig virkningsfuld, bevises bedst ved 

 den enorme Hast, hvormed Vandpest har udbredt sig i Europa, 

 skønt kun Hunplanten først i Midten af det 19. Aarh. kom her- 

 til fra Nordamerika. Smaa Skudstykker føres med Vandstrømme 

 og med Fugle fra et Vand til et andet og kan dér med utrolig 

 Hurtighed vokse ud til store undersøiske Masser, der til megen 

 Besvær fylder op i Søer og Aaløb; deraf dens Navn! Skønt 

 Vandpest vel har Rødder, med hvilke den kan optage Næring 

 fra Bunden, spiller de næppe nogen synderlig Rolle for Næ- 

 ringsoptagelsen, idet Bladene, der er som tynde, grønne Hinder, 



Mentz og Ostenfeld, Xordens Flora. 2. Udg. 26 



