402 



sikkert kan besørge ogsaa denne Side af Ernæringen. Vandpest 

 er som sagt tvebo. Hunblomsterne (Figg. 3 og 4) er meget smaa. 

 De har 3 brunlige Bægerblade, 3 hvidlige Kronblade, 3 hvidlige 

 Staminodier (golde Støvblade) og en Støvvej med 3 purpurrøde 

 Ar: Biosteret er nedadtil stærkt forlænget til et langt stilklignende 

 Rør, som hæver Blomsten op til Vandets Overflade eller lidt over 

 den. Ved Grunden omgives Blomsten af en tvefliget Skede. Blom- 

 stringen finder Sted fra Juli til ind i Efteraaret. 



Vandpest er i Danmark ret almindelig i Vandløb og Søer; 

 den iagttoges første Gang i Jylland 1872 (ved Viborg) og paa 

 Sjælland 1888 (ved Lyngby). I Norge er den endnu ikke funden. 



Tav. 482. Fig. 1. Stængel med Hunblomster af forskellig Alder. Fig. 2. 

 Bladspids (Vi). Fig. 3. Hunblomst (Vi). Fig. 4. Øverste Del af Blomsten med 

 Staminodier og Ar (Vi). 



SKEBLADFÅMILIEN, ALI8MATACEÆ. 



483. Brudelys, Butomus umhellatus L. 



En stor og stadselig Sumpplante, der vokser ved Sø- eller 

 Aabredder og er mest iøjnefaldende ved sin smukke Skærm af 

 hvide eller blegrøde Blomster i Spidsen af en meterhøj Stængel. 

 Biosteret bestaar af 6 Blade; der findes 9 Støvblade og 6 Støv- 

 veje, som udvikler sig til ligesaa mange Bælgkapsler med brune 

 Frø (Figg. 5 og 6). Brudelys er fleraarig og har en kort vandret 

 Rodstok, fra hvilken Lysskuddene gaar lodret til Vejrs; Bladene 

 sidder i 2 Rækker (Fig. 1) og er lange, smalle og opad rettede, 

 med en skarp Køl paa Undersiden. 



Brudelys er i Norge kun fundet paa eet Sted (i Smaalenene 

 lige ved den svenske Grænse), men er i Danmark ret hyppig, selv 

 om den ved sin Skønhed let kan komme i Fare for Udryddelse 

 paa Punkter, hvor den er sparsomt til Stede. 



Tav. 483. Fig. 1. Eodstok og Grunden af Blade og Stængel. Fig. 2. 

 Blomsterstand. Fig. 3. Bladspids. Fig. 4. Blomst med 3 af de 9 Støvdragere 

 endnu ikke aabnede (Va). Fig. 5. Støvvejene i Blomstringstiden (Vi). Fig. 6. Frø 

 (forstørr.). 



