411 



490. Vandkrans, Zannichellia palustris L. 

 Isl. Hnotsorvi. 



Ogsaa Vandkrans er en spinkel, forgrenet og meget sraal- 

 bladet Vandplante, der lever saavel i Fersk- som i Saltvand. 

 Bladene er kransstillede; deraf Navnet. Blomsterne er særkønnede 

 og sidder parvis: en Hanblomst, der kun bestaar af eet Støvblad, 

 sammen med en Hunblomst, som har et klokkeformet og hinde- 

 agtigt Bioster og 2—9 Støvveje (Fig. 2). Bestøvningen sker under 

 Vandet, idet Blomsterne slet ikke hæves op til Vandets Overflade. 

 Støvkornene, der har Form af korte Pølser, synker, efter at de er 

 komne ud af Knapperne, ned til de skævt tragtformede Ar, hvor 

 de opfanges. Smaafrugterne er Stenfrugter (Figg. 3 og 5). Vand- 

 krans optræder i flere Former, der ligner hverandre meget. 



I Danmark er den almindelig; desuden forekommer den i 

 Norge spredt lige til Øst-Finmarken og endvidere paa Island. 



Tav. 490. A. Formen Zannichellia major Boenn. Fig. 1. Top med Blom- 

 ster og Frugtanlæg. Fig. 2. Blomsterstand (Vi). Fig. 3. Smaafrugt (Vi). — 

 B. Formen Z. repens Boenn. Fig. 4. Top med Blomster og Frugtanlæg. Fig. 5. 

 Smaafrugt (Vi). — C Formen Z. pedicellata Fr. Fig. 6. Smaafrugt (Vi). 



491. Aalegræs, Zostera marina L. 

 N. Aalegræs, bendeltang. Isl. Marhåltnur. 



Undersøiske Enge dannes af flere af de nylig omtalte Planter, 

 men ingen frembringer dog saa vidtstrakte Bevoksninger som det 

 Va — 3m lange Aalegræs eller Bændeltang. Den forekommer al- 

 mindelig paa Havbunden langs Danmarks Kyster i Dybder fra 

 Lavvandsmærket til ca. 11 m, men er i Norge og Island af ringere 

 Betydning, da den ikke kan vokse paa Klippebund. Med en vand- 

 ret krybende Rodstok baner den sig Vej i Havbunden, indtil 

 Stænglen bøjer sig frit op i Vandet og afsluttes med Blomster- 

 stande. Bladene, der sidder i to Rækker til Højre og Venstre paa 

 Rodstokken, er baanddannede og kan blive V2 til 27* m lange; de 

 har en ejendommelig mørkegrøn Farvetone og bliver ved Tørring 

 sortbrune og senere hvide. 3 — 7 Nerver gennemstryger Bladet; og 

 mellem disse ligger talrige store Luftrum. Blomsterstanden er et 

 Aks med en stærkt fladtrykt Akse, paa hvis ene Side Blomsterne 

 har deres Plads; Akset er stedse indesluttet i et stort Hylsterblad. 



