412 



/i^ 



Blomsterne er overordentlig enkelt byggede og bestaar kun af 

 1 Støvblad (Hanblomsten) og 1 Støvvej (Hunblomsten). Deres 

 Ordning er den, at hver af de to Rækker bestaar af skiftevis 



siddende Han- og Hunblomster, og saaledes 

 at en Støvvej i den ene Række sidder i 

 samme Højde som et Støvblad i den anden 

 (Figg. 2 og 3). Støvkornene er traad- 

 formede (se Tekstfig. 34). Bestøvningen 

 foregaar under Vandet, og Aksene er ud- 

 præget førsthunnede. Blomstringen be- 

 gynder i Slutningen af Juni. Naar Hylster- 

 bladet har aabnet sig paa Klem, træder 

 Støvvejenes Ar frem (Fig. 1) og bestøves 

 af det i Vandet omdrivende Støv. Derefter 

 fældes Arrene, og i det næste Stadie, Han- 

 stadiet, aabner Støvknapperne sig og ud- 

 tømmer Støvet, der altsaa kan træffe at 

 bestøve yngre Blomsterstandes Hunblomster. 

 Frugten er kapselagtig med et ret tyndt 

 og blødt Frøgemme og et brunt, længde- 

 furet Frø (Fig. 4). 



Den store Mængde Blade, Aalegræs 

 producerer, afkastes især om Efteraaret og 

 skylles ofte i store Masser op paa Kysterne, 

 hvor de, naar de ligger uforstyrrede hen, 

 kan danne Jordbunden for en ejendommelig 

 Planteformation („Eve"). De er usæd- 

 vanlig modstandsdygtige. I tørret Tilstand 

 egner denne Slags „Tang" sig godt til Indpaknings- og Isolerings- 

 materiale (Stopning af Madrasser, Dækning af Kuler), ligesom den 

 heiler ikke er uden Betydning som Gødningsmiddel og endog nogle 

 Steder i frisk Tilstand er anvendt til Kreaturfoder. 



Fig. 34. 



Støvkorn af Aalegræs. 

 B, Spidsen af A, 

 stærkere forstørr. 



(Efter O. Rosenberg). 



Tav. 491. Fig. 1. Øverste og nederste Del af Aalegræs. Fig. 2. Blomster- 

 stand udpillet af det aabnede Hylsterblad (Vi). Fig. 3. Et lille Parti af Akset 

 med en Hunblomst (til Venstre) og en Hanblomst (til Højre); svagt forstørr. 

 Fig. 4. Frø (Vi). 



