413 



DUNHAMMERFAMIUEN, TYPHACEÆ. 



492. Pindsvineknop, Sparganinm simplex Huds. 

 N. Pindsvinsknop. 



De til Dunhammerfamilien hørende Arter er i Hovedsagen 

 høje og kraftige Planter, der er nøje knyttede til fersk Vand, men 

 som Regel holder sig til Bredderne af Aaer og Søer, hvor de i 

 høj Grad bidrager til Dannelsen af „Rørsumpene" og forekommer 

 jævnsides med Høj Sødgræs (Nr. 451), Tagrør (Nr. 470), Kalmus 

 (Nr. 421), Sø-Kogleaks (Nr. 423) o. a. anselige Planter. De er 

 alle fleraarige Urter med vandret voksende Rodstok. 



Af Pindsvineknop er to Arter hyppige og iøjnefaldende, den 

 her afbildede Art, Enkelt P., og Grenet P. (S. ramoswn Huds.); 

 den sidste er i alle Dele noget kraftigere, mere robust, end den 

 første, men iøvrigt er der stor Lighed imellem dem. Enkelt Pind- 

 svineknop bliver indtil 1 m høj, og den i Luften værende Stængel 

 er ugrenet (grenet hos den anden ovenfor nævnte Art). Bladene 

 er toradede og opad rettede; forneden er de trekantede, med en 

 skarp Køl paa Undersiden, og stærkt luftfyldte. Foruden åii&Q 

 Luftblade kan man hos unge Planter og hos saadanne ældre Indi- 

 vider, der vokser i stærkt strømmende eller dybt Vand, finde lange, 

 baanddannede Blade, som er undersøiske eller tildels flydende paa 

 Vandets Overflade; saadanne Individer blomstrer som Regel ikke. 



Blomsterne hos Pindsvineknop er særkønnede og sidder i 

 kugleformede Stande, de hunlige forneden, de hanlige foroven 

 (Fig. 3). Et Bioster af nogle faa skældannede Blade findes 

 (Fig. 4); der er 3 Støvblade i Hanblomsterne, hvis Stande paa 

 Grund af deres lysegule, klare Tone er ret iøjnefaldende; ogsaa 

 Hunblomsterne har et ubetydeligt Bioster omkring Grunden af den 

 enkelt byggede Støvvej (Fig. 6). Bestøvningen sker ved Vindens 

 Hjælp, og Krydsbestøvning mellem forskellige Individer er i høj 

 Grad begunstiget, derved at de hunlige Blomsterstande er afblom- 

 strede, før de hanlige er begyndt at støve. Frugtstanden er en 

 ejendommelig, pigget Kugle, sammensat af tenformede Stenfrugter 

 (Fig. 7); det er Frugtstandens Ydre, der har fremkaldt Navnet 

 Pindsvineknop. Den ydre Del af Stenfrugternes Kød er blødt og 

 meget luftfyldt og Frugterne holder sig derved længe flydende, 

 saa de kan spredes ved Vandets Hjælp. 



