414 



Enkelt Pindsvineknop er udbredt over hele Danmark og i 

 det sydlige Norge; andre Arter findes paa Færøerne og i Island 

 (hvor de kaldes Briisakollur). 



Tav. 492. Fig. 1. Plantens nedre Del. Fig. 2. Stykke af et Blad. Fig. 3. 

 Blomsterstand, med to Hunblomsterstande og seks hanlige. Fig. 4. Hanblomst, 

 endnu uudsprungen (Vi). Fig. 5. Støvknap ('7i). Fig. 6. Støvvej (Vi). Fig. 7. 

 Stenfrugt (Vi). 



493. Dunhammer, Typha latifolia L. 

 N. Bred Dunkjevle. 



Af selve Slægten Dunhammer findes i Norden 2 Arter. Den 

 ene er den her afbildede, Bredbladet Dunhammer, medens den 

 anden findes omtalt i det følgende. De er begge 1 — 3 m høje og 

 meget anselige Sumpvækster, hvis Lysskud udgaar fra en i Mud- 

 deret liggende Rodstok med vandrette Grene. De til Lysskuddet 

 hørende, lange og smalle Blade er ved Grunden tæt og fast slut- 

 tede til hverandre, men bøjer højere oppe ud i elegante Buer til 

 alle Sider omkring den ranke Stængel med dens ejendommeligt 

 formede Blomsterstand. Bladene er iøvrigt svagt snoede. 



Den valseformede Blomsterstand bestaar af en overordentlig 

 stor Mængde meget smaa Blomster, der er særkønnede og saaledes 

 ordnede, at Hanblomsterne sidder øverst i et gult Aks, medens 

 Hunblomsterne danner den større, tykkere og mørkebrunt farvede 

 Del af hele Blomsterstanden, der bliver tilbage, efter at Han- 

 blomsterne er visnede (se Fig. 3). Blomsterne er meget enkelt 

 byggede. Hunblomsterne har et „Bioster" af haarfine Børster og 

 en stilket Støvvej med en lang Griffel (Fig. 4). Hanblomsterne 

 har et lignende „Bioster" og bestaar forøvrigt kun af 3 (2 — 5) 

 Støvblade. Tallet af Blomster angives til over 100,000 i hver 

 Blomsterstand. Naar den hunlige Del deraf er saa fast bygget, 

 beror det paa, at Blosterbørster og Grifler sidder overordentlig 

 tæt pakkede, og tillige paa en stor Mængde kølleformede smaa 

 Organer, der rimeligvis er omdannede golde Hunblomster (se Fig. 4). 

 Aksets fløjelsbrune Farve skyldes de til Overfladen naaende Ar. 

 Bestøvningen sker ved Vindens Hjælp; den hanlige Del af Blom- 

 sterstanden synes altid tidligere udviklet end den hunlige. 



Frugten er en lille Nød, der sidder paa en endnu længere 

 Stilk end Frugtknuden, ligesom ogsaa Blosterbørsterne med Tiden 

 er voksede noget til. Naar Frugterne modnes, løsnes de let 

 fra hverandre; kun svage Vindpust skal til for at rive den før 



