415 



saa faste Stand op, saaledes at Frugterne frigøres og føres bort 

 af Vinden. Naar de svæver om i Luften, indtager de en omvendt 

 Stilling; det tidligere „Bioster", nu Frugthaarene, tjener som Svæve- 

 apparat, ved hvilket de overordentlig lette Frugter sikkert meget 

 længe kan holde sig „svævende" i Luften og spredes vidt omkring. 

 Bredbladet Dunhammer kendes paa, at dens Blade er 10 — 15 mm 

 brede, og at den hunlige Del af Blomsterstanden sidder ganske tæt 

 nedenfor den hanlige. Den er i Danmark meget almindelig langs 

 Bredderne af Søer og Aaer, i Sumpe, Tørve- og Mergelgrave o. s. v. 

 og forekommer i det sydligste Norge, men er dér sjælden. Den 

 blomstrer i Juli. 



Tav. 493. Fig. 1. Rodstok. Fig. 2. Stykke af Stænglen med et Blad. 

 Pig. 3. Blomsterstand. Fig. 4. Et lille Stykke af den hunlige Del af Akset 

 med 3 Hunblomster og 3 kølleformede golde Blomster (Vi). 



494. Smalbladet Dunhatnmer, Typha angustifolia L. 

 N. Smal Dunkjevle. 



I næsten alle Forhold ligner denne Art den foregaaende, men 

 den er dog i blomstrende Tilstand let at kende fra Bredbladet 

 Dunhammer; ti den hanlige Del af Blomsterstanden er ved et 

 2 — 3 cm langt Mellemrum adskilt fra den hunlige, og den hele 

 Blomsterstand er meget tyndere end hos Bredbladet Dunhammer. 

 Tillige er Bladene kun 4 — 8 mm brede og svagt rendeformede. 



Smalbladet Dunhammer vokser paa lignende Steder som fore- 

 gaaende, men er i Danmark mindre hyppig og sjælden i Norge, 

 hvor den kun forekommer i det sydligste. Den blomstrer ligeledes 

 i Juli. 



Tav. 494. Fig. 1. Stykker af Stænglen med Bladskeder. Fig. 2. Blad- 

 spids. Fig. 3. Hunaks. Fig. 4. Hanaks. Fig. 5. Et lille Stykke af den hun- 

 lige Del af Akset med Hunblomster, hvoraf nogle (de smalle) er ufrugtbare, end- 

 videre traadformede Højblade (mørke mod Spidsen) og kølleformede golde 

 Blomster (Vi). 



