418 



kun forholdsvis faa Blomsterplanter, medens Paddehatte og andre 

 Svampe, der ikke behøver Lys for deres Trivsel, men ynder Gran- 

 skovens kølige Skygge og humusrige Bund, ofte i stor Mængde 

 mylrer frem fra de i Jordsmonnet skjulte Mycelier, 



Til Danmark indførtes Rødgranen i første Halvdel af det 

 18. Aarh. og anvendtes snart baade i Havebrugets og Skovbrugets 

 Tjeneste. Ved Udgangen af forrige Aarh. indtog den omtrent 27 pCt. 

 af Danmarks Skovareal, og den vil uden Tvivl i Fremtiden komme 

 til at spille en endnu større Rolle i dansk Skovbrug. 



Rødgran er meget variabel i Henseende til Kronens og Kogle- 

 skællenes Form m. m. 



Dens Udnyttelse er stor, idet dens Ved bruges til Bygnings- 

 ningstømmer, til Telefon- og Telegrafpæle, til Kasser, til Træ- 

 masse o. s. V. Ogsaa ganske unge Træers Anvendelse til „Jule- 

 træer" giver en ret betydelig Fortjeneste. 



Tav. 495. Fig. 1. Hunblomst. Fig. 2. Hanblomst. Fig. 3. Moden Kogle. 

 Fig. 4. Nedre Del af en Naal og et lille Stykke af den tilhørende Gren (*/i). 

 Fig. 5. Naal, overskaaren paa tværs (Vi). Fig. 6. Frugtblad, sét fra den ydre 

 eller nedre Side (Vi). Fig. 7. Samme, sét fra den indre eller øvre Side (Vi). 

 Fig. 8. Hanblomst under Henvisnen (Vi). Fig. 9. Støvblad med aabnede Støv- 

 sække (Vi). Fig. 10. Frø (Vi). 



496. Skovfyr, Pinus silvestris L. 

 N. Furu. 



I hele sit Ydre er Skovfyr vidt forskellig fra Granen. Dens 

 ranke Stamme, der kan naa en Højde af ca. 30 m, bærer en for- 

 holdsvis flad Krone af nogle faa store og kraftige Grene, medens 

 Stammen iøvrigt er fri for Grene. Barken er forneden sprukken 

 og rødbrun, paa Stammens øvre Halvdel derimod glat og gulrød 

 af Farve, en Farvetone, som især med paafaldende Sollys giver 

 Skovfyrren en ejendommelig lys og festlig Skønhed. Og ligesom 

 Fyrren er et udpræget Lystræ, hvis aabne Krone lader meget Lys 

 trænge igennem sig, saaledes er ogsaa Fyrreskoven lys og aaben, 

 navnlig i Sammenligning med den lukkede og dystre Granskov. 

 Der kan derfor under Fyrrenes Kroner trives et mangfoldigere 

 Planteliv end i Granskovens og Bøgeskovens Skygge; ti baade 

 Underskov af Hassel, Tjørn, Pil o. a. Buske samt et ret rigeligt 

 Antal af ganske smaa Buske og Urter kan jævnlig findes i Ly af 

 Fyrreskoven. 



Som et alment Kendetegn for Fyrreslægten maa først frem- 



