419 



hæves den store Forskel mellem Kortskud og Langskud. Disse 

 sidste er temmelig lange og bærer kun smaa, hindeagtige og lyst 

 brunlige Skælblade, i hvis Hjørner der hurtigt udvikles et stort 

 Antal Kortskud; hvert af disse bærer nederst skælagtige Blade 

 men desuden 2 — 5 lange Naale (Fig. 2), hos Skovfyr kun 2. Kort- 

 skuddene med deres Naale er gærne 3-aarige. 



I Fig. 1 sés flere Langskud, som foruden frembrydende Kort- 

 skud bærer Blomster. Paa tre af disse Langskud findes ved Grun- 

 den hele Stande af Hanblomster, medens der i det øverste Lang- 

 skuds Spids sidder 2 smaa Hunblomster. Ogsaa Fyr er altsaa 

 enbo. Det store Antal Hanblomster (Fig. 5) producerer en over- 

 ordentlig stor Mængde Støv, der i Blomstringstiden føres ud over 

 Jorden og Vandsamlinger i Skoven, og som i Folkemunde har 

 faaet Navnet „Svovlregn". Hunblomsterne (Fig. 3) er mindre end 

 hos Rødgran, men ligner ellers dennes Blomster; kun er de røde 

 Frugtblade her udstyrede med en lille grøn Vorte (Fig. 4). Naar 

 Blomsten vokser ud til en Kogle, bliver denne Vorte til et rude- 

 formet, fortykket Endeparti paa Kogleskællene, et Forhold, der er 

 meget ejendommeligt for Fyrreslægten. Koglen modnes først i 

 2det Aar. 



Skovfyrren, som let kendes paa dens blaagrønne Naale, er i 

 Norge og Sverige meget hyppig vildtvoksende og et særdeles vig- 

 tigt Skovtræ. Den gaar paa Fjældene i Reglen højere til Vejrs 

 end Rødgranen, i det sydlige Norge til ca. 900 m over Havet 

 (lavere i det vestlige og nordlige). I Danmark var Skovfyrren 

 vildtvoksende indtil højt op i den nyere Tid, da den fuldstændig 

 udryddedes; men i det 18. Aarh. indførtes den atter som Skovtræ 

 og udbredtes til alle Egne af Landet. Den har imidlertid ikke 

 som Rødgran vundet noget stort Terræn, idet den for Tiden næppe 

 dækker mere end 2 pCt. af Skovarealet. 



Skovfyrren er meget nøjsom i sine Fordringer til Jordbunden 

 og kan derfor trives vel paa en Jord, hvor Rødgranen ikke vil 

 lykkes. Benyttelsen af dens Ved er som Rødgranens; det er endnu 

 holdbarere, f. Eks. til Vandbygningsarbejder, end Ved af Rødgran. 

 Som de fleste Naaletræer indeholder Skovfyr rigelige Mængder af 

 Harpiks. 



Tav. 496. Fig. 1. Gren med 2 Hunblomster, 3 Hanblomsterstande og 

 Kogler af 3 Aargange. Fig. 2. Et lille Stykke af et Langskud med skældannede 

 Blade og et Kortskud med afskaarne Naale (Vi). Fig. 3. Hunblomst ("/i). 

 Fig. 4, Frugtblad sét fra den ydre eller nedre Side (Vi). Fig. 5. Hanblomst ('VO- 

 Fig. 6. Støvblad, sét fra Siden ('"/i). Fig. 7. Samme, sét fra Undersiden med 

 aabnede Støvsække ('70. Fig. 8. Frø (VO- 



27* 



