430 



bare Del er endnu stærkere indskaaret, men bærer kun Sporehuse, 

 der ligesom hos Slangetunge aabner sig ved en Spalte (Figg. 2 

 og 3). Hos Stilkbladet Maanerude er den golde Del af Bladet 

 stilket, altsaa yderligere fjærnet fra den frugtbare Del, som, ved 

 et flygtigt Øjekast og uden forudgaaende Sammenligning med 

 Almindelig Maanerude, let vil kunne antages for at være ikke en 

 Bladdel, men en Stængel. Forøvrigt er Bladene hos Maanerude 

 af noget kødet Beskaffenhed; den golde Del er gærne matgrøn, 

 den frugtbare gul. Begge Arter har en kort, lodret Rodstok 

 med tykke Rødder som hos Slangetunge. 



Ingen af de her afbildede Arter er hyppige i Danmark, 

 hyppigst dog den første, der vokser paa Heder, græsklædte Skrænter 

 o. lign. St.; den er udbredt i hele Norden, saavel i Danmark og 

 Norge, som i Island og paa Færøerne. Stilkbladet M. er sjælden 

 baade i Danmark og Norge, hvor den findes spredt gennem de øst- 

 lige Dele af Landet indtil Finmarken. 



Tav. 511. A. Almindelig Maanerude. Fig. 1. Hele Planten; Spore- 

 husene er endnu ikke aabnede. Figg. 2 og 3. Sporehuse, i forskellig Grad af For- 

 størrelse. — B. Stilkbladet Maanerude. Fig. 4. Hele Planten med Rest af 

 Bladet fra det foregaaende Aar og modne Sporehuse. Fig. 5. Den underjordiske 

 Stængel med en Opskæring, saaledes at næste Aars Knop kommer til Syne ("/i). 



PILLEDRAGERFAMILIEN, MARSILIACEÆ. 



512, Pil ledrager, Pilularia glohulifera L. 



Foruden Egentlige Bregner gives der en lille Gruppe af 

 Bregner, Vandbregnerne, som i mange Henseender afviger fra 

 de først nævnte. Den eneste nordiske Repræsentant for Vandbreg- 

 ner er Pilledrager, der lever paa grundt Vand, i Vandhuller, ved 

 Bredderne af Søer o. lign. St., men er ret sjælden i Danmark, hyp- 

 pigst i Jylland, og i Norge indskrænket til den sydlige Vestkyst. 



Fra en krybende og ganske tynd Rodstok udgaar talrige lod- 

 rette og traadformede Blade, medens der fra Rodstokkens Under- 

 side udspringer en stor Mængde ganske fine Rødder (Fig. 1). 

 Ved Bladenes Grund findes de saakaldte „Frugter", der har Lig- 

 hed med Piller, fordi de af Form nærmest er kuglerunde; de er 

 over hele Overfladen stærkt haarede. Skæres disse Frugter igen- 

 nem, vil man i deres Indre finde 4 Rum. Hvert af disse inde- 

 holder en Sporehushob (Fig. 3), og hvert Sporehus har Form 

 som en liden Sæk. Mærkeligst af alt er dog det, at nogle Spore- 

 huse i hver Hob kun indeholder én stor Spore, medens andre 



