17 



återbördar den åt det västliga större eller mindre del av sommarsedimentet, vilket 

 sålunda delvis omlagras på västsidorna som ett vårsediment. På somliga punkter 

 kvarstannar emellertid på grund av lokala förhållanden större delen av sommar- 

 sedimentet. Storsäv förklaras sålunda som ett bakvattensområde till de i nordöstra 

 hörnet och över norra sidan i Storträsk infallande vårströmmarna, som dessutom själva 

 medföra sediment'). På områdets södra sida, som redan var något höjt över träsket 

 och utsatt för slåtter, förmärkes dock en begynnande erosion. Västra sidan däremot 

 — särskilt dess norra del — och isynnerhet den norra äro i lä och ännu på acku- 

 mulationstadiet med Scirpctum laciisfris och Nijmp(eet\nn i bleke-characébankar. — 

 Undantaget är således skenbart och kommer i sin rätta belysning, om området 

 tankes uppdelat så, att dess södra strand är en begynnande nordöstra erosionstrand 

 i förhållande till träskarealen sydväst därom och dess norra sida tillandningssida till 

 träskviken i nordöstra hörnet. Företeelsen kan uppfattas som en till hälvten genom- 

 förd avsnörning av träskets nordöstra del. Den fullständiga avsnörningen förhindras 

 av vårströmmen härstädes, som håller den nordöstra viken öppen åt väster. Tankes 

 viken sluten även där, erhölles ett avsnört träsk av Tungarns typ, som är det bästa 

 exemplet på en Klingesk sjö, en typisk sammanhängande sydvästlig ackumulations- 

 sida och en lika typisk nordöstlig erosionsida. Isskjutna vallar saknas. Den skju- 

 tande kraften är här ej tillräckligt stor. Detta träsks huvudriktning beror delvis på 

 samma riktning av en värström härstädes liksom vikarna i de övriga träsken ange 

 punkterna för in- eller utfallande strömmar. De senares m. 1. m. isodiametriska form 

 beror således pä att dessa punkter äro fördelade på flere väderstreck, t. ex. Storträsk 

 med utvidgningar i sydost (infall), nordost (infall), nordväst (utfall) och en antydan 

 i sydväst (utfall); Esketräsk i sydost (infall), norr (infall) och sydväst (utfall); Nyd- 

 träsk med en utpräglad infallspuukt i sydost med stränder i full överensstämmelse 

 med den Klingeska regeln. Jämför dess form och riktning med Tungarn! 



Om enligt vad ovan är nämnt om myrens västra halvt reglerna för den Klin- 

 gerska lagen därstädes kunna synas mindre väl tillrättalagda liksom myromrädet i 

 dess helhet tyckes gå stick i stäv mot densamma, så följer myrens bredare östra 

 hälft ("Stormyren") den bättre med endast Tungarn kvar som egentligt träsk i dess övre 

 del. (Nydträsk ingår som nämnt i avloppsbältet). Här har igenväxningen av den 

 forna Mästersjön skett under lugnare förhållanden. Torven har sin största mäktig- 

 het i detta områdes sydvästra del (enligt Sijlvan ända till 3 m.), till större delen 

 Carex sfricta- Amhlijstcgium-ioTv, som här spelat en större roll för markens 

 höjning än i dess övriga delar, vilket sammanhänger med den förut nämnda allmänna 

 tendensen av blekesedimentens förläggning åt nordost och ersättning åt andra hållet 

 av Amhlysicgium scorpioides, som f. ö. i sitt uppträdande undviker blekepäsväm- 

 made lokaler. — Utmed den nordöstra, låugsluttande myrkanten gå f. ö. stråk av 

 öppna eller halvöppna vatten på grund grus- och stenblandad sandbotten — väte- 

 artade, dåhgt bevuxna vattensamlingar mellan strandnäsen — eller oek längre ut 

 gölar. Hela denna nordöstra marginal av myren gör f. ö. ett mera öppet och koloni- 

 artat intryck än den södra (jmfr. sid. 23). Sådana vätar med 10—20 cm. vatten 

 på grusig och stenig moränmärgelbotten finnes även eljest enstaka i myrkanterna. 



') Pi\ samma sätt äro tillaiulningsnäsen i norra Risala uppkomna. — Storsäv, som efter Stänga myrs 

 utdikning erhållit sin nuv. omfattning, är dock till sin kärna av äldre datum. Uetta framgår dels av dess södra 

 strands något längre liunna utveckling, dels namnet självt, som enligt uppgift av kyrkoherde R. MAITSON, född 

 i orten, är gammalt, varförutom jag vid flere tillfällen hörde benämningen "Steffens håla" (efter Georg Steffens), 

 som skulle vara en mycket djup göl i Storsäv. 



