39 



Assoc. fins vidare i en göl vid Fardhemsidan, c:a 30 m. lång med grunt vatten 

 och dybotten till stor del täckt av Chara polyacantha samt under igenväxning av ag: 

 utmed östra sidan Ni/mpJiva alba jämte Potamof/eton natans och Sjparganinm simplex: 

 mitt igenom gölen går ett yppigt Sciypvtum-s,\.väk. — Likartade äro bestånd i Stånga- 

 åns mynning. För vattenavledningens skull var denna utgrävd dels ett stycke (c:a 

 75 m.) rätt österut i myren, dels c:a 25 m. söderut med fortsättning i ett dike. Änd- 

 punkterna äro igenväxta av Scirpus lacu&tris (V, 5), vartill sällar sig dels som under- 

 vegetation dels bakom ocli i skydd av bestånden: 



Menyauthes trifoliata Sparganium simplex Potamogeton uatans 



P. pectiuatus (massvis) Aliama plantago Lemna trisulca (IV) 



L. minor (II) Iris pseudacorus (1 individ) Utricularia vulgaris 

 Cladophora cfr fracta 



enl. ant. d. 'Vs 1906 och "h 1908 övei- den förra lokalen: den andra dikesändan 

 var förutom av Scirpiis igenväxt av Menyanthes och Potamogeton gramineus enl. ant. 

 d. 'V7 1908: där uppträdde även Cladium bakom Scirpetiim-Menyanthetum. 



Sammanträffandet av Scirpus lacitstris med nämnda sump- och vattenväxtflora är 

 anmärkningsvärd. Dikena voro rel. djupa, intill 1 m., och med öppet vatten på hela sin 

 sträcka, uppränsad av vårflödena med deras här stora strömhastighet. Endast i själva 

 ändpunkterna med deras sedimentarré tering — vid avtagande flöde — har Scirpus 

 kunnat få fast fot, varefter sedimentfåugningen ökats. För denna art är stationen (en 

 åmj-nning) en för dess ekologi väl avpassad och även ofta observerad av exkurrenter 

 men för de andra arterna en mera oväntad (obs. särskilt Lemna!), som endast kan för- 

 klaras av det skydd mot erosion och stark vattenrörelse, som bereddes dem i lä av 

 den m^^cket täta, uppgrundade (S'ciV/3«s-dungen, genom vilken strömmen nätt och jämnt 

 torde ha silat. Isbildning torde ock här ha varit försvårad. Det är också ingen till- 

 fällighet, att de ymnigaste av dessa arter till sin periodicitet påminna om annuellerna. 

 Potamogeton peetinatus och flertalet P.-arter äro "Zeitstauden" (Krause, enl. cit. Schröter 

 och KiRCHNER, 1902 s. 17) och Lemna-arterna kunna genom sin litenhet — erinrande 

 om fanerogama spridningsenheter — rekrytera en mera efemär vegetation. — Ett st3'cke 

 upp i en krök av ån inom myrbacken med minst 1 m. om sommaren n. stagnerande 

 vatten uppträder även Scirpus i ett yppigt bestånd med Sparganium simplex på de 

 mast skyddade punkterna men saknas längre upp i ån. Denna stationsvariant e r b j u d e r 

 sålunda arten dess minimum av villkor, nätt och jämnt avpassade för 

 normal assoc.-bildning med uteslutande av andra associationer. — Villkoren kunna 

 visserligen för denna art vara ännu mer extrema utan att dess bestånd äventj^ras, sär- 

 skilt betr. faktorn vattendjupet, men då utbildas vattenformen (bandbladsformen) 

 Cladium uppträdde som nämnt först i ändpunkten av det södra afloppsdiket och i lä 

 — i förh. till vårströmmen — av Scirpettim. Den edafiska oUkheten mellan båda dessa 

 stationer — en gradskillnad i vattendjup, strömhastighet och sedimentering — torde 

 närmelsevis ange den assoc -ekologiska differensen mellan dessa arter. Det bör tilläggas 

 att Scirpus lacustris saknas i avloppsån med dess starkare vårström och i allmänhet 

 hårdare botten (grus ell häll) samt lätthet för intorkning. 



Återstår ännu ett slags stationer. På det f. ö. kala moränrevet i Risala fanns, 

 enl. ant. d. ^*p 1902, fem mindre holmar, block kringvuxna av Carex strida, C filifor- 

 mis. Kring två av blocken bildade enbart Scirpus lacustris en krans men saknades 

 f. ö. i revet: bottnen kring blocken 30—60 cm. djup med bleke- och saudanhopning. 



