8 



220 cm. på liärd botten. Ute i träsket (Storträsk) är 15 — 30 cm. ofta myllblandat 

 bleke en vanlig botten på djupställena (c:a 115 cm.) enl. djuptagningen d. '/s 1902. 

 Djupare blekebotten, 30 — 50 cm., är C'ardimn-föTa.nde. Utanför erosionsstränderna 

 ligger på bleket en hålig torvskorpa (Cladium), som fortsätter under träskbacken 

 och är motståndskraftigare mot erosionen än den övre starrtorven. De prickade 

 linierna i Storträsk, Risala och Esketräsk innesluta moränrev. "Punsarne" ha en 

 vanligen fast torvbotten, "gölarne" en lösare bleke- eller dybotten. Isverkningar 

 äro påtagliga: hopskjutna ocJi veckade strandvallar, isolerade luckor i vegetationstäcket 

 o. s. v. I myrkanterna äger uppfrysning av stenar etc. rum i stor utsträckning och 

 gör övergångszonen till en sträckvis orolig botten med speciell associationstillpassning. 

 Beträffande torv ens kemiska sammansättning föreligger följande 



analys'): 



N:o I 



Organiska ämnen .„ 89,64 



Kalk 3,36 



Svavelsyra ._ 1,85 



Kväve 2,27 



o/o. 



N:o II. 



83,02 7o 

 6,00 „ 



3,03 „ 



Proven togos ur Myrica-Schoeniis-Cladiitm-Ass:s botten S om Tungarn, n:o I 

 ytprov till 20 cm. djup, mera oförmultnad Ambly steg ium- starr tor v, n:o II bättre 

 förmultiiad från 20 — 40 cm. djup. Siffrorna äro hänförda till vattenfria prov. 



Nedanstående tabell innehåller analyser^) av vatten, prov I från Tungarn (^^/g 

 1906), prov II från "Bopparfve träsk", en större göl i Hemse myrkant. Vattnet var 

 i båda fallen klart, prov I ytterst svagt gulaktigt, prov II nästan färglöst. Färg- 

 skillnaden blev särskilt efter koncentrering tydligt märkbar. Proven voro på 1 liter. 



Prövning på Ab Os och Fä Os gav i båda 

 fallen negativt resultat. Däremot ingingo 

 alkalier och ytterst små spår av Cl. 

 I träskens och gölarnas recenta bleke- 



I lit. vatteti innehåller 



CU2 



SO3 



Si o. .__ :.... 



Ca Ö '.: 



Mg O 



Pasta ämnen 



Eldfasta „ _ , 



Glödaingsförlust alltså... 



0,1073 gr. ] 0,1 735 gr. 

 0,0003 ,, 



0,0285 

 0,0054 

 0,0738 

 0,0106 

 0,2G36 

 0,221G 

 0,0420 



0,0032 

 0,1034 

 0,0056 

 0,2314 

 0,2248 

 0,006(; 



massor, särskilt under CVirtra-täcket an- 

 träffades ofta ett skikt av svartfärgat bleke 

 och torde vara svaveljärn, uppkommen 

 genom reduktion förmedels anaeroba bak- 

 terier av någon järnförening (jmfr WaR- 

 MING, 1909 s. 177). Likaså voro vanliga 

 på träskstränderna i vattenlinien svarta, 

 amorfa tlagor, som dock vid undersökning befanns vara av organisk natur. — Rost- 

 färgad sand påträffades h. o. d. i myrens djuplager. I huvudkanalens botten, där 

 grundvatten sipprade ut från släntens nedre del, sågos stora mängder gulbruna järn- 

 utfällningar. 



Kulturinflytelser. 



De flästa lågmossar, särskilt gottländska och norrländska, utnyttjas, vanligen 

 odränerade och ogödslade, som slåtterfält och äro sålunda att betrakta som halv- 

 kultursamhällen. Verkan av slåttern är på det naturliga utvecklingsför- 



') Utförd \>li Sv. Mosskull, föreningens kem. hib. d. ^/i2 1906. 



^) Utförda .IV dåv. amanuensen A. 13VQDÉN pii Upsala Univ.:.s geol. 



lal). i okt. 1906. 



