som besökte myren 21 29 mars 1905, hade issmältningen då pågått en tid: "isen 

 låg då ännu kvar på träsken och bar där att gå på men var styckvis landlös; 

 i myren f. ö. var den sönderfrätt och kunde forceras med äska; själva islossningen 

 blev jag ej vittne till, men torde den ej ha dröjt många dagar efter mitt besök." 

 Enligt meddelad dagboksanteckning av von Hofsten, som besökte myren 14 — 17 

 april 1907, hade islossningen då redan ägt rum. Mitt emellan dessa uppgifter före- 

 ligger en i brev (april 1908) från herr E. Nilsson i St. Hellvi, enligt vilken isen 

 gick upp i Fardume träsk (norra Gottland) den 7 april 1908. Femdagsmedia av 

 temperaturen var då från den 22 mars till den 10 april i följd: — 1,2, -{- S,2, + 2,s, 

 + 1,9. Vinden höll sig under samma tid tämligen stadigt på sydkanten (den 1—3 

 april SVl— 3 på dagens alla tre observaiionstrider (fortfarande Visby). 



Vegetationsperioden torde således för Gottland omfatta tiden senast 

 från början av maj till årets slut eller S månader. Myrvegetationen, skyddad av 

 vinterisen och snön, som hopar sig i myrdepressionerna, torde dock börja röra på sig 

 redan i april efter islossningen. Några temperaturtagningar i Mästermyr (i allmän- 

 het vid middagstiden) av von Hofsten ovannämnda tid 14-17 april 1907 äro väg- 

 ledande i detta avseende: "den ^^ji, låg myrlagg på Fardhemsidan, alldeles vatten- 

 dränkt, djup 20 — 40 cm., lufttemp. -(- 7 ,5, vattentemp. -f- 9'^,0; vattenränna mellan 

 den höga myrlaggen och Schoenus n/gricans-f ormaiionen utanför Myra, djup 15—20 

 cm., lufttemp. -f- 7*^,5, vattentemp. + 15"; den ^^'/i Tungarn, lufttemp. -f- 4*^,^ (kl. 12 — 1), 

 vattentemp. -}- 7*^,3 och v. temp. (kl. 2 — 3 e. m.) -|- 11"; i myrkanten N om Tungarn 

 (kl. 4 e. m.), djup 20—40 cm., lufttemp. -(- 2,"ö, vattentemp. -(- ll",5; i Cladimn- 

 formationen (kl. 3,:jo e. m.), vattentemp. -j- 6"; puns invid Nydträsk, v. temp. (kl. 1 

 e. m.) 7*^,5, 1. temp. -{-3",5. — Det spors, om icke med dessa dagtemperaturer kar- 

 dinalteraperaturerna för åtminstone en del arters vegetativa utveckling är nådd. 

 För detta år hade femdagsmedia redan den 17 mars överskridit 0"-strecket (-{- 1,9), 

 och för samma års mars och april månader voro media av maxima resp. -f- 2,9 och 

 -}- 5,;i samt av minima resp. — 1,6 och +Oii- 



Då myrvegetationens massa utgöres av cyperacéer med deras i skottets mitt 

 vintergröna blad, torde assimilationsverksamheten ej fullt upphöra under någon del 

 av året. Detta gäller särskilt Cladium Marisens, som är typiskt vintergrön. Endast 

 bladets övre hälft vissnar. Blad från ett Cladium-heståud i Ups. Bot. Trädgård den 

 4 april (mulet) och i synnerhet 9 april 1914 (soldag) visade god stärkelsereaktion. 

 Under hela veget. perioden faller 361,8 mm. = c:a 75 "/o av årsnederbörden. 



maj-aug. „ 163,i „ = „ 45 „ „ veg. per.:s ned.-b. 

 sept.-dec. „ 198,7 „ = ,. 55 „ „ 



Egendomligt för Gottland är således sammanträffandet i veget. periodens senare 

 del (efterperioden sept. — dec.) av en medeltemp., som är högre än någon fastlandsorts 

 samt en nederbörd, som är högre än de för jämförelsestatiouerna i Hesselmans tab. 

 (1908, s. 139), Västervik, Kalmar och Jönköping — ett för öns vegetation gynnsamt 

 sammanträffande, som förklarar dess delvis sydliga prägel. 



Under torktiden juni— juh sjunker myrens vattennivå betydhgt. Efter en tork- 

 period sommaren 1906, d. ^/l — då observationerna började — till '', s, iakttogs sist- 

 nämnda datum en 70 cm. djup "brya" (== grävd vattenhåla) i den nordöstra mycket 

 låga randängen fullständigt uttorkad. Således en grundvattenssänkning på minst 40 

 cm., om avdrag göres för nivåsänkningen, 20 cm., i följd av den pågående utdik- 

 ningen och bryans höjd, 10 cm., över sankmyrens nivå. Med antagande av en 



