IV 



öns sydligaste del, träsken på Färön, Tingstäde ofh Fardiimt? träsk, Karlsöarnas 

 små depressioner samt de utdikade .Martebo, Stånga och Visne myrar. 



Linder somrarna 1904 och 1905 företog nuv. Docenten N. von Hofsten myrens 

 zoologiska undersökning, varav tillsvidare en publikation föreligger. 



En annan, preliminär, av L. von Post rörande Litorina-tidens "Mästersjö" 

 enligt en profil genom Litorina-gränsvailen i väster förefinnes ock redan (L. von Post 

 1903). Kn populär framställning av myren av undertecknad förf. återfinnes i Sv. 

 T. F:s årsskrift 190(1 



För mina resor till (iottland hade jag understöd av Sv. Turistföreningen 1904, 

 av K. Vet. Akademien 1905. varjämte Gottlands läns Landsting 1905 beviljade ett 

 anslag efter ansökan av uodersökningsnämnden om tryckningsbidrag till "en natur- 

 vetenskaplig monografi av Mästermyr på södra Gottland". 



Vid undersökningens utförande har jag haft fördelen få räkna mig tillgodo min 

 förre lärares, Professor R. Sernanders välvilliga intresse, råd och anvisningar. Det 

 var också som nämnt genom honom, väckaren och den främste målsmannen på det 

 svenska naturskyddets och naturuppteckningens område, .som Mästermyr-studierna 

 kommo till stånd. Endast en något för sent genomförd lagstiftning hindrade detta 

 i sitt slag enastående naturområdes bevarande som nationalpark. 



Till mina medarbetare, Statsgeologen, Docenten L. von Post och Docenten Fil. 

 D:r N. VON HoFSTEN, mitt hjärtliga tack vid minnet av ett glatt kamratskap och gemen- 

 samma rön och upplevelser under flere gottländska somrar. — Nuv. föreståndaren 

 för arkivdepåen i Visby, Fil. Lic. O. Wennersten, en den gottländska hembygds- 

 forskningens outtröttlige entusiast och kunnige mentor, är det mig en kär phkt att 

 här tacka för många sent glömda stunder av samspråk om gottländsk natur, saga 

 och sång, vare sig under de första somrarnes orienterande vandringar på kalkdam- 

 miga gottländska landsvägar och över sommarheta kalkhedar eller i svalkan innan- 

 för Visby ringmur. 



Under 14 dagars uppehåll vid Stockholms Högskola i juni 1905 hade jag för- 

 månen av Professor (i. lagerheims ledning och hjälp vid en provisorisk gransk- 

 ning av det algologiska materialet, varför jag här uttalar mitt stora tack. Lektor 

 W. Arnell, Uppsala, är jag tack skyldig för bestämning av mosskoUekterna; förste 

 lantmätaren Överstelöjtnant C. Bolin för älskvärt tillmötesgående vid kartstudier 

 i Visby lantmäterikontor. 



Prefekten för Botaniska Institutionen i Uppsala, min förre lärare, Professor 

 O. Juel, har vid upprepade tillfällen ställt institutionens hjälpmedel, arbetsplats, 

 samlingar etc. till mitt förfogande, och ar det mig en angenäm plikt här uttala mitt 

 tack därför. 



Nomenklaturen i detta arbete är betr. fanerogamerna i överensstämmelse med 

 Neuman, Sveriges Flora, 1901. 



Mod hänsyn till förhandenvarande publiceringsmöjligheler är "'Mästermyr" avsedd 

 utkomma i flere Delar, varav den första härmed föreligger med en från början vis- 

 serligen ej avsedd eller ens önskvärd innehällsbegränsuing, då för det publicistiska 

 sammanhangets skull hela den speciella vegetationsbeskrivningen lämpligen borde 

 ingått däri. 1 stället har gränsen måst sättas mellan sumpväxtvegetationen och 

 sankmyren. Den redan utarbetade andra delen kommer således att handla om 



