34 



ALLMAN BOTANIK. 



den vilda stammens bark gör en T-formig inskärning, tig. 71, ända till 

 splinten, hvarpå man från en qvist af den ädla stammen löstager en 

 knopp tillika med det blad, i hvars veck den sitter, och ett stycke af 

 barken, kalladt skölden, af ungefär sådan form, som tig. 72 föreställer. 



Härefter upplyftes barken 



F!<r. 71. l-i- 72. Fig. 73. , . . , ..' ^ f • -i i 



kring inskärningen i vild- 

 stammen så mycket att 

 skölden kan inskjutas, 

 liv ar vid denna tryckes litet 

 nedåt och omlindas med 

 bast eller ullgarn, tig. 73. 

 Om denna operation före- 

 tages på våren, så afskär 

 man vildstammen ofvanför 

 den insatta knoppen och 

 borttager de nedanför den- 

 na sittande knopparne, på det att saften hufvudsakligen måtte komma 

 den ädla knoppen till godo. Denna sednaro börjar nu snart drifva och 

 frambringar redan under sommarens lopp en gren, som icke sällan re- 

 dan nu bär blommor. Man kallar detta förfaringssätt okulering på 

 drifvande öga. På eftersommaren okulerar man på sof vande öga, 

 då man åtnöjer sig med att insätta knoppen, som sedan växer fast och 

 först följande vår, då vildstammen blifvit ofvanför honom afskurcn, 

 börjar drifva. 



Y m p n ing. 



45 Här är clet icke en ensam knopp, utan en liten gren med tre 



eller fyra knoppar, den såkallade ympqvisten, som öfverflyttas. Är 

 vildstammen helt ung, så afskärcs han; utgör han åter ett större träd, 

 så afsågas dess hufvudgrenar. I den afsågadc ytan göres, såsom lig. 74 

 visar, med en grof knif en klyka, ympqvisten tillspetsas i form af en 

 kil, lig. 75, och instickes i klykan på vildstammen, lig. 76. För att 

 skyddas mot ljus, luft och vatten ifylles klykan med vax eller öfver- 

 smetas med lera samt omlindas med mossa och tyg, hvarefter ympqvi- 

 stens bark vid ena sidan hopväxer med vildstammens, då begges afskär- 

 ningsytor omedelbart beröra hvarandra. 



Man plägar äfven infoga en hel ympqvist med ett vidhängande 

 barkstycke i barken på en ung stam på samma sätt, som när man 

 okulerar. Detta medför den fördel, att, om ympqvisten icke skulle gä 

 till, stammen dock icke skadas, hvaremot han nästan alltid går förlo- 

 rad, om kronan afhuggits och ingen af de inympade qvistarne går till. 

 Kopulering består deri, att man tillsi)etsar ympqvisten från begge si- 

 dor, inpassar den i en motsvarande inskärning på en vild stam af lika 

 tjocklek, samt rundtomkring tillsmetar och förbinder. 



Dessa åtgärder varieras för öfrigt på mångfaldigt sätt och vidtagas 

 mer eller mindre omständligt. Hufvudsaken är och förblifver i alla fall 

 den omedelbara beröringen mellan afskärningsy torna hos ymp- 

 qvistens eller ögats bark och hos vildstammens. Ty af den lemnade 

 beskrifningen är tydligt, att, om detta iakttages, beggederas späda, saft- 



