4 A. ALLMAN BOTANIK. 



A. Allmän B o t .a n i k. 



Den allmänna Botaniken är en den nyare tidens vetenskap. Då 

 redan tidigt många särskilda växter blifvit beskrifna och till sin yttre 

 gestalt afbildade samt deras benämnande och indelande tagit växtälskar- 

 nes uppmärksamhet och verksamhet i anspråk, har deremot insigten i 

 växternas inre byggnad och i de krafter, som tillhöra deras lifs\erk- 

 samhet, först från innevarande århundrades början blifvit sökt och små- 

 ningom vunnen. 



Detta är ej heller underligt. J^ndast med tillhjälp af mikroskopets 

 förstoringskraft kunde ögat lära känna do tina bildningar, af livilka 

 växtens massa består; endast med kemiens tillhjelp kunde man konnna 

 derhån, att man förmådde rigtigt bedöma de förändringar af ämnen, 

 som försiggå inom växten. Att denna del af botaniken kunde utveckla 

 sig berodde således hufvudsakligen i)å kemiens framsteg och pä mikro- 

 skopets fullkomnande. 



På egen åskådning grundad bekantskap med läran om växternas 

 cellväf kan man endast ernå med tillhjelp af ett godt mikroskop. Lyck- 

 ligtvis kunna härtill användbara instrumenter, som förr kostade 300 

 till 450 riksdaler, numera erhållas för 50 till 200 riksdaler. Men att 

 ega ett dylikt båtar till föga, om man icke förstår att begagna det ocli 

 icke känner huru man skall observera. Derföre rekommenderas "åt ny- 

 börjaren i mikroskopiska studier såsom arbeten, hvilka lemna utförlig 

 underrättelse om mikroskopets användande, Schleiden's »Växten och 

 hennes lif» samt Schacht's »Das Mikroskop und seine Anwendung». 

 Här inskränka vi oss till den erinran, att man vid mikroskopiska un- 

 dersökningar i allmänhet börjar med en svagare, ungefär 30- till 50- 

 faldig förstoring samt att . en 250 till 300 gångers förstoring är till- 

 räcklig för att lära känna de vigtigaste företeelserna. 



Den allmänna liotauiken omfattar trenne afdelningar: 



I. Cellväf si ära eller Histologi, som handlar om växternas 

 enklaste organer och de af dem bestående väfnader; denna afdelning 

 har man förut kallat växt-anatomi. 



n. Or ga ni är a eller Mor ph ologi, som utgör läran om de 

 särskilda af cellväf bildade växtdelars form och utveckling, hvilka be- 

 nämnas sammansatta organer. 



Hl. Läran om lif ve t eller Physiologi, handlande om väx- 

 ternas lifsyttringar, således företrädesvis om deras näring. 



I. Cellväfslära eller Histologi. 



Man har icke sällan tillfälle att i vatten, som längre tid fått stå 

 i ett kärl, observera gröna flangor, som för obeväpnadt öga visa sig 

 bestå af ytterst fina trådar. Under mikroskopet befinnas de emellertid 

 uppkomna af små, klotformiga blåsor, radade intill hvarandra såsom 

 perjorna i ett perlband. Fullkomligt liknande rader af dels klotrunda, 

 dels eggrunda, vackert blå blåsor varseblifvas redan vid s^ag förstoring 



