II. OROANLARA. BLOMMAN. 



45 



délarne endast onigih as af en enkel bladkrans, eller då två finnas, som 

 äro hvarandra fullkomligt lika, såsom t. ex. hos Tulpanen, benämner 

 nian dessa blommans yttre delar med namnet blomkalk. 



Fodret är antingen fribfadigt eller .sambladigt. Hos det förra 

 räknar man de särskilda bladen och beskrifver deras form och ställ- 

 ning. Hos det sambladiga fodret fäster man afseende vid kanten eller 

 brämet, som vanligen är tandadt, och vid formen. Den oftast sma- 

 lare (men stundom, fig. 116, vidgade) nedre delen benämnes pip en, 

 och öfvergången dertill svalget. 



I ansende till formen är fodret: rörfor mig t, fig. 112-, kloc k - 

 likt, fig. 113; trattlikt, fig. 114; bägarlikt, fig. 115; klotlikt, 

 lig. 116; uppblåst o. s. v. 



Fij.'. 112. 



FiiT. 11:5. 



Fiir. 114. 



Fiff. 115 



Fi-. IIG. 



:i\ 



Fodrets svalg är antingen naket eller hårigt eller stundom 

 tillslutet af här. 



Uegelbnndet kallas fodret, då alla do blad, livaraf det består, 

 äro sinsemellan fullkomligt lika; i annat fall är det oregelbundet. 

 Ett ofta förekommande exempel på oregelbundet sambladigt foder är 

 det tvåläppiga fodret, som genom en inskärning är deladt i Ifvä så- 

 kallade läppar. Det finnes bland annat hos Salvia, Timjan, Brunörten 

 (PruncUo) m. fl. 



2. Blomkronan fCoroUa). 



Vida märkbarare afvika kronbladen till hela sin natur från ört- 60 

 bladen. Genom sin finhet och färgprakt förläna . de den herrligaste 

 skönhet, åt växten, som ju så ofta blott för deras skull odlas, ty i alla 

 tider hafva blommorna utgjort menniskans älsklingar; de smycka hen- 

 nes fester och hennes graf. 



Det mjuka, sammetslika utseende, som utmärker många blommors 



kronblad, härrör deraf att cellerna i 



Fi"' HT 



deras öfverhud, do s. k. p a p i 1 1 e r u a , 

 hafva en egendomlig, kägellik form, 

 fig. 117, a. Sjelfva färgen beror hos 

 blå, violetta och karminröda blommor 

 af en i cellerna befintlig, på de nämnda 

 sätten färgad saft, men hos gula och 



gulröda blommor af klorofyllartade korn. Hvita blommor bestå af 



luftförande celler. 



