II. ORGAXLAltA. BLOMMAN. 



47 



Den läppformiga blomkronan, tig. 127, delas medelst en in- 

 skäi-ning i öfro och nndrc läppen. Den förra är ofta starkt livälfd och 

 kallas då hjclm. Underläppen är vanligtvis delad 

 i tre flikar. Kronans nedre, rörformiga del kallas 

 pip en. Kan man obehindradt se in i den, så kal- 

 las kronan gapande eller öppen; är åter pipen 

 sluten medelst en uppsvallning af underläppen, så- 

 som, händelsen är hos den allmänt bekanta Lejon- 

 gapsblomman, så kallar man kronan maskerad. 



De läppblommiga växterna äro talrika och ut- 

 göra en stor familj, dit bland andra Sal vi a och 

 P lister (Lamium) höra. 



3 . S t å n d a r n e (Staminaj . 



Den tredje kransen i blomman bilda ståndarbladen, som till 62 

 gestalten afvika så betydligt från den vanliga bladformen, att de sna- 

 rare likna trådar. De äro nämligen oftast så hopdragna, att ingen 

 skulle anse och benämna dem blad, om man icke hos många blommor 

 kunde ådagalägga en tydlig öfvergång från kronblad till ståndare. 



Undersöka vi t. ex. den hvita Neckrosens eller en vanlig dubbel 

 Törnros' eller Nejlikas kronblad, så finna vi att de innersta af dem 

 äro allt smalare och smalare, och efterhand försedda med en gul knapp, 

 dernäst till en del trådlika, såsom fig. 128, hvarefter sluthgcn fullständigt 



utbildade ståndare vidtaga. Utomdess 



Fil,'. 128. Fig. 129. Fig. 130. n • i.^ i.o j i 



hnna vi att standarne kunna vara mer 

 och mindre smala, fig. 129, stundom 

 åter breda, fig. 130, och likaså af myc- 

 ket vexlande längd. 



Man urskiljer hos ståndarne den 63 

 nedre, merändels trådlika, derför med. 

 namnet strängen (filamentumj beteck- 

 nade delen, samt den öfre, som har 

 form af en rundad eller långsträckt 

 säck med ett stoftlikt innehåll och kal- 

 las knappen (antfiero). Den sednare 

 är den vigtigare delen, och strängen 

 saknas ej sällan eller rättare är så förkortad eller sammanväxt med 

 andra blomdelar, att ståndarknappen måste kallas o skaffad. 



Ståndarne höra till de förnämsta kännetecknen i och för växter- 

 nas beskrifning och indelning, hvarvid man tager i betraktande dels 

 deras antal, längd och ställning, dels äfven deras sammanväxning med 

 hvarandra eller med andra delar i blomman. 



Emedan ståndarsträngen sträcker sig genom knappen likasom ett 64 

 bladskaft i form af medelnerv genomlöper ett blad, delar han den i 

 två rum. Mänga växter finnas likväl, som hafva en- eller fyrrummiga 

 ståndarknappar. I dem innehålles Pollen eller frömjölet, ett mer- 

 ändels gult, någongång äfven rödt, brunt, violett, blått eller grönt pulf- 



'V. 



