56 A. ALLMÄN BOTANIK. 



såsom hos Ek och Hassel (lios hvilka den omgifves af ett s. k. bägar- 

 foder (Oiipida), bikladt af blomhyllets blad), äfvensom hos Syrau, 

 Hampan, Nässlan, Boh vetet m. fl. Smånötter eller K ar p eller kal- 

 lar man nötterna, då de äro flera bredvid hvarandra efter samma 

 blomma, såsom hos Ranunkler och Läppblommiga växter. 9. Bär 

 (Bacca). Frögömmet är öfverallt mjukt, köttigt och mycket saftigt, 

 t. ex. Viudrufvan, Vinbär, Lingon, Blåbär. Såsom en egen form af 

 bär räknas gurkfrukter (Gurkor och Meloner). 10. Stenfrukt 

 (Drwpa), hvars frögömmes yttre del är saftig, inre stenhård, såsom 

 Plommon, Körsbär, Oliver. 11. Äplefrukt (Pomum), der sjelfva frö- 

 gömmet är af läder- eller hinnartade mellanväggar deladt i flera rum 

 samt omgifvet af det till en betydligt tjock och köttig massa uppsvälda 

 blomfodret, t. ex. Äple och Päron. 



Såsom falska frukter hafva vi att märka: 1) Barrträdens kotte 

 (Conus eller Strohilus), der fröen ligga nakna i vecken af förhårdnade 

 skärmfjäll; 2) Mullbäret, som är en gyttring af en mängd små fruk- 

 ter, uppkomna af en mängd blommor; samt 3) Smultronet, som 

 egentligen är ett saftigt och uppsväldt fruktfäste, med en mängd deri 

 intryckta små karpeller. 



Fröet. 



75 Likasom vanliga knoppar på stammen uppstå i bladvecken och ut- 

 bildas till en liten sidoaxel samt antingen genast eller först efter längre 

 tid växa vidare, så uppstå äfven på andra ställen hos de fullkomligare 

 växterna knoppar, som utvecklas på ett egendomligt sätt och slutligen 

 blifva frön, hvarför de benämnas fröknoppar. 



Dylika finna vi alltid i spetsen af någon växtens axel, hvars Vi- 

 dare tillväxt afslutas med fröknoppens utveckling. Följa vi dennes ut- 

 vecklingshistoria, så finna vi, att han först uppträder i form af en 

 mycket liten, hvit, af cellväf bestående knopp, i hvars inre en cell, 

 större än de öfriga, bildar en liten hålighet, som kallas grodd säck, 

 fig. 156, c. 



Fröknoppen i och för sig förmår icke utbilda sig till ett frö, och 

 en mängd fröknoppar gå också förlorade, utan att hafva ernått sin 

 fullständiga utveckling; ty denna försiggår endast, om ett från frömjöls- 

 kornen utsäudt pollenrör inträngt i fröknoppen. 



76 Hos en del växter, t. ex. Barrträden, har fröknoppens ställning 

 stor likhet med do vanliga knopparnes, ty han framskjuter här i vec- 

 ken af en mängd, nära en axels ända gyttrade, fjäll-lika blad, utan 

 all slags betäckning och kallas derför ixaken fröknopp. Sedermera 

 finna vi äfven det deraf utbildade fröet sitta naket under kotten^ fjäll, 

 såsom isynnerhet tydligt visar sig lios den sydeuropeiska Pinien 

 (rinns Pinea), hvars frön äro stora och välsmakande. 



Men det ojemförligt största antalet växter alstrar sina fröknoppar 

 inom särskilda bladartadc delar, som vi redan beskrifvit under namn 

 af fruktblad. Vi hafva dervid sett, att dessa organer bilda pistillen, 

 hvars nedre vanligen vidgade del (fruktämnet) i sitt inro liyser en eller 



