III. LARAX 0>I VÄXTENS LIF. 



VÄXTERNAS NARINO. 



69 



Om natten och i mörker (t. ex i källrar) hvarken ujiptaga eller 99 

 afsöndra bladen syrgas; och öfverhufvud tyckes hela växtens lifsverk- 

 samhet blitVa förändrad genom ljusets afstängande. Visserligen kan 

 växten det oaktadt alstra nya delar, men hon tager då icke ämnet till 

 dessa utifrån, utan ur sin egen massa, såsom man tydligast kan se hos 

 potäter, som skjuta nya skott i mörkret. Många af växternas bestånds- 

 delar, såsom bladgröna, vissa växters bittra mjölksaft och skarpa oljor 

 uppstå endast under ljusets inflytelse. I mörkret uppskjutande växter 

 äro färglösa; Salatens, Hvitkålens och Endivians inre blad äro gulaktiga 

 eller hvita, och de förstnämnda hafva ingen bitter, de sistnämnda ingen 

 skarp smak. Deremot alstras vid bristande ljus andra ämnen i väx- 

 terna, t. ex. socker i hvitkål och solanin i potatesskotten. 



Öfvertäcker man en växt för natten med en gasklocka, så inne- 

 håller om morgonen den deri instängda luften en större mängd kolsyra 

 än förut. Detta beror till en del derpå att den växten omgifvande 

 luftens syre inverkar oxiderande på växtens yta och såmedelst orsakar 

 att en viss mängd kolsyra bildas, som hos olika växter är högst olika. 

 Största mängden alstras af de växter, som i sina glandier innehålla 

 lätt oxiderbar flygtig olja. 



Helt annat är förhållandet med syres uj^ptagande af de växtdelar, 

 som icke äro af grön färg, såsom de inre blomdelarne samt späda 



skott. Hos dessa organer tager sy- 

 ret väsendtlig del i deras egen bild- 

 ning, som åtföljes af en märkbar 

 värmeutveckling, såsom alltid är 

 händelsen der syre bindes. Så t. ex. 

 finner man inom blomhölstret hos 

 Arum (fig. 165) invid den med 

 talrika fruktämnen fullsatta blom- 

 kolfven, «, en temperatur, som med 

 11 till 12" C. öfverstiger den utan- 

 för befintliga luftens. Vidare höjes 

 temperaturen märkbart, då i gro- 

 ning stadda frön sammanhopas i 

 stora massor, såsom man allmänt 

 känner om maltberedning. Maltet 

 upphettar sig nämligen så betydligt, 

 att det måste ofta omskyfflas för 

 att icke den behöfliga temperatu- 

 ren af 18 till 20" C. måtte öfver- 

 skridas. 



Häraf följer, att tillgång på 



syre är nödvändig för växtlifvet. 



Omgifver man en växt med luft, som icke innehåller något syre, så af- 



stanuar hon i sin utveckling och dör bort; alldeles detsamma inträffar 



i lufttomt rum. 



2. Upptagandet af väte och syre. 

 I de växtdelar, som innehålla väte och syre, stå dessa begge äm- 100 



