AKEllBULKET. (iOUSLING. 79 



Gödsling:. 



¥At annat föremal fui- landthushållarens verksamhot är att tillföra 114 

 jorden näringsmedel för kulturväxterna. 



Enligt anställda försök beröfvas ett fält af ungefär 2 tunnland 

 genom en hveteskörd: loO skalp, kalisalter, 67 skalp, kalksalter och 

 260 skalp, kiselsyra, eller tillsammans 457 skalp, mineraliska bestånds- 

 delar. Deribland tinnes 112 skalp, fosforsyrade sältor. Förnya vi un- 

 der en följd af år på samma fält en och samma slags skörd, så är det 

 tydligt, att derigenom ganska betydliga massor af dessa mineralämnen 

 skola borttagas derifrån, och att jordmånen derstädes skall efterhand 

 blifva allt fattigare. 



1 sjolfva verket är det ock sä, att efter fä år minskas beloppet af 

 våra skördar mer och mer, samt att snärt nog icke ens utsädet åter- 

 fås. Orsaken härtill är den, att växten antingen icke i tillräcklig mängd 

 eller ock icke i lösligt tillstånd finner do mineralämnen, som den be- 

 höfver för sin fullständiga utveckling. 



\'ilja vi fortfarande skörda, så måste vi draga försorg om att åter- 

 gifva jorden lika mycket mineralämnen, som vi fråntaga densamma. 

 Detta sker genom gödseln. Härmed förstå vi alla ämnen, som ut- 

 förde på åkern återställa dennes bördighet med afseende på en viss 

 kulturväxt. 



Den vanhgaste och af ålder mest begagnade gödsel är meuniskors 

 och djurs spillning, blandad med alla möjliga slags afskrädcn. Det är 

 klart, att liäri masto befinna sig alla de oorganiska och mineraliska * 

 ämnen, som vi med vara skördar beröfvat åkern och att vi derför med 

 spillningen återgifva den desamma. 



Spillningens kolhaltiga delar, särdeles halmen, tjena till att upp- 

 luckra jorden, samt att öka hennes halt af humus och kolsyra; de 

 qväfvehaltiga delarne bilda ammoniak. Denna i jorden försiggående 

 förändring af de nämnda ämnena är tillika en orsak till värme. Göd- 

 slad jord är alltid något varmare än ogödslad, och rikhg gödsling kan 

 till en del motväga klimatets hårdhet. 



Spillning i Hytande form är företrädesvis rik pä salter, särdeles 

 fosforsyrade. Derför har äfven den flytande delen af spillningen ett 

 synnerligt värde säsoni gödningsämne, sa att denna vedervärdiga vät- 

 skas upi)samlande och användande är en hufvudsak för landtnianneu. 



Det förstås likväl att en mängd ämnen kunna användas till göds- 

 ling, äfven om de icke stå oss till buds i form af djurspillning. 



Gips, söndermalda ben, ved-, torf- och stenkolsaska, utlutad aska, 

 bränd kalk, ammoniakhaltiga afskräden från fiere slags fabriker äro 

 allesannnans att anse som gödningsämnen af stort värde. Talrika fa- 

 briker, som bereda såkallad artificiell eller min er al göd sol, hafva 

 till sin uppgift att samla dylika ämnen och försätta dem i sådant skick, 

 att de blifva mest tjenliga till gödsling. För ett lands jordbruk i sin 

 helhet är det af största vigt att icke något ämne får öfverses och för- 

 faras, som utfördt på åkern kan befordra nyttiga växters odling. 



Ju noggi-annare vi känna markens beståndsdelar, desto ändamals- 

 enligare förmå vi göra valet af gödningsämnen. Man behöfver då en- 



