VAVrEKNAS UIBUKUMNO. 83 



tonlna liciii; odi dciifiäii bar lian i>ä rvggcii nieil sijf ett antal unga 

 telningar at iidla fruktträd. Flcro gånger upprepade lian denna vandring 

 och j)lantei-ade efterhand hela l)etesinarken med träd, hvilka nu utgöra 

 en herrlig skog, som ärligen inbringar en betydlig sinnma oeh utgör en 

 källa till välstånd för hela bvlairet. 



1{. Enskiin eller speciell Botanik. 



Sedan läran om växtens organer och deras verksamhet blifvit af- iiii 

 handlad i den förra afdelningen, eller allmänna Botaniken, återstår 

 nu att i denna sednare afdelning, som vi kalla enskild eller spe- 

 ciell IJotanik. lära känna de särskilda växtarterna, deras kännetec- 

 ken, indelning, utbredning och användning. 



Växternas utbredning. 



Jonlytan är i högst olika grad betäekt af växter. Da deras mäng- 120 

 fald och storlek mer ocli mer aftaga mot p(jli'rna. sä att tall och björk 

 »•ndast törekonuna förkrympta och videbuskanie hafva utseende af små 

 örter, iivarefter endast mossor och lafvar förmä ])il)ehålla sig, tilldess 

 ämUligen allt växtlif tijlintetgöres af evig snö och is, se vi deremot, ju 

 närmare vi konnna ;c(i\atorn, Aäxtverlden uppträda i största yppighet 

 och med den fullkomligaste utbildning af praktfulla blommor, ofantliga 

 blad och aromatiska frukter. I dessa tropiska trakter finna vi icke 

 allenast det största antalet af olika arter tillsannnans, utan der äro 

 äfven dikotyleilonväxterna de vida öfvervägaufle. 



De allraflesta växter äro bundna vid bestämda gränser, inom 

 hvilka de finna hvad som för deras trefnad erfordras, och man kan 

 föreställa sig vissa linier uppdragna pä jordklotet, hvilka beteckna oliv- 

 trädets, vinstockens, sädesslagens och fiere andras gränser. Dessa linier 

 löpa likväl för ingen del parallell med leqvatorn, ty redan i Fysiken 

 (<? 224 hafva vi sett. hvilka särskilda förhållanden, som kunna inverka 

 på en trakts medeltemperatur. Så trifvas ]iå kalljord under Englands 

 jemnare klimat t. ex. I.agerkersen (Pnimis LtiuroccrdmnJ och många an- 

 dra växter, hvilka i Tyskland fÖrfrysa, hvaremot drufvorna icke mogna 

 i England, emedan de Itehöfva en värmegrad. som detta ö-land icke 

 uppnår. 



Höga bergstrakter i de heta länderna bära på olika luijd växter, 

 tillhöriga de mest olika klimat. Under det att deras fot hvilar i palm- 

 eller orangelunder, är den kala hjessan betäckt med lafvar och evig 

 snö. På grund af dyhka förhållanden, som blifvit iakttagna isynnerhet 

 af Humboldt, hafva växtgeografien och växtstatistiken utbil- 

 dat sig till egna vetenskapsgrenar, och växtverlden pa jordklotet indelas 



