I. J)U()lVl.l;l)().\K.K. lAM. ( O.Ml-OSlT^i;. Vo 



diviau {('khorium Eudiria^ dct i medicinen använda Sniörhlomstret 

 {Tnraxmiini^ samt den bland grönsaker värdrrade Scorzoner roten 

 {Scorzotierir. Den i södra Sverige vid vägar förekunniiande Vägvärdan 

 (Vichorium Intybus .^ tig. 168, liar blå blonnnor oeh (jdlas under namn 

 af Cikoria, hvars rötter användas till beredning af ett kaffesurrogat. 



2. Ci/uftroccphahe eller Tistlar. 1 denna afdehiing finna vi en 

 klotformig blomsamling, bestående af endast rörformiga blommor, hvar- 

 jcmte blomholkens blad hos många arter äro taggspetsiga. Särdeles är 

 detTa händelsen med de egentliga Tistelslägtena {('ordims och Cir- 

 siuni. Blåklinten {VotUmrea Ci/m/m är allmänt bekant för sina 

 vackra bla blonnnor. men såsom ogräs i åkrarne ej särdeles omtyckt af 



Kiir. W->. Fl-. 17(1. 



landtmannen, hvareinot en annan, i ängsbackar vanlig art {C. J(aea), 

 tig. 109, med röda blommor är en god fodervä.xt, hvilket eljest sällan 

 är händelsen med växterna i denna familj; Kardb orren Lappa) gör 

 sig sjelf bemärkt genom sin efterhängsenhet. Kronärtskockan {Va- 

 nära Sco/i/»ms . tig. 170, odlas för sina köttiga, ätbara holkblads skuld, 

 och Safflor ' Varthainu-s tmctorius}^ fig. 171 å följ. sida, för sitt vackra 

 röda, men icke varaktiga färgämne. 



3. Corymhifercc. Dessa utgöra största afdelningen i familjen och 

 äro utmärkta deraf, att de på det skiflika blomfästet sittande rörformiga 

 blonnnorna i vtterkanten omgifvas af en krans strålformigt utstående 



