100 Ii. KNSKII.I) liOlAMK. 



bergstrakter ocli i dessa länder odlats traii urininiies tider. I Europa 

 har emellertid dess odling törst sedan 100 ar tillbaka l)lifvit allniiin. 

 Skadliga äro de potäter, som i källare tätt skjuta sina skott, och dessa 

 sistnämnda äro tillocbmed otjenliga till boskapsfoder Frusna potäter 

 blitVa åter ätbara, om de läggas i kallt vatten, hvilkot derigenom is- 

 beläggcs, hvarpå potäterna upptagas och genast användas. I väta år 

 utbildas icke i potatesknölarne den behOtbga stärkelsemängden, utan 

 utvecklingen af en skadlig svamp befordras, som hastigt förorsakar 

 deras förmultniug. Sedan potatcsodlingen blifvit införd, trodde man sig 

 aldrig mer behöfva befara hungersnöd; inen det oaktadt uppkom aren 

 närmast efter 1840 i anseende till den nästan öfverallt uppträdande 

 potatessjukdomen stor nöd i hela Europa. Förskräckligast visade den 

 sig i Irland, der mänga tusende menniskor dogo af hunger. Af alla 

 till födoämne användbara växter kan i)otatesväxten vinna den största 

 utbredning, ty den uthärdar de betydhgaste olikheter i hade klimat och 

 jordman på sannna gång som den lemnar den rikaste afkastning. 



På ett åkerfält i Tyskland skördades 3,400 skalp, hvete, inne- 

 hållande 2.300 skalp, stärkelse och 400 skalp, vatten ; samma fält gaf 

 38,000 skalp, po tåtes, livari linnes 8.700 skalp, stärkelse och 27,000 

 skalp, vatten. 



Till denna fainilj höra vidare Äggplantan [^SohrNum oiifirutn) 

 och Paradisäplet 'Li/copcrsicuor., begge odlade som prydnadsväxter: 

 den sednares frukter ätas under nanm af Tomato särdeles mycket i 

 Sydamerika; vidare Varg- eller Jude-kers (PJii/sa/is) och den skarpa, 

 röda Spän sk pepparn [Cdpsiauii (nt/iunnr. 



143 14 Fam. Fernonata'. Denna familj, som äfven plägar kallas Swo- 



'phäarirmc^ liknar till blomman Labiat;e men till frukten föregående och 

 delas vanligen i flere underfamiljer. \'i tiuna i den en mängd inhem- 

 ska örter, säsom Sporreblommau ^Linaria) Skalleblomman '.Aii- 

 tirrhinum\ Frier (Pedicuhrin), Kovall {Mchnnpi/rwn ., Höskallran 

 {Hhinanthus) och Ärenprisen (Verouica). V. BevcahuMja^ som är en 

 vattenväxt, ätcs såsom sallat. 1 medicinen användas bladen af den 

 praktfullt rödblommiga, men giftiga Finger hatt en {Difjitdlis) och så- 

 som bröstthé det ståtliga Kungsljusets {Verbascum) gula blommor. 

 Af utländska växter äro Tof felblomman • CnJaohrid) och Myskört en 

 iMimuhim mosvhatm med gula, starkt myskluktande blonnnor allmänt 

 bekanta fönsterväxter. 



114 15 Fam. Prinmhara'. Iheni tinnes väl, som icke fröjdar sig vid 



Guldvifvans {Primula veris) anblick, då hon om våren hkasom öpp- 

 nar den förut stelfi'asna ängsbackens sköte, för att sedan följas af tu- 

 scndetals blommor. Många andra täcka örter tillhöra denna familj, så- 

 som Au rik el n {P. auricida), som i trädgårdarne förekonnner i en 

 mängd former, samt Rödarven {AnafialJus) i våra åkrar, \'ideörten 

 [L)jftim(i(hia) vid våra sjö- och ästränder, och den anspråkslösa Duf- 

 kullau (Tr/oitfi/ifi) i våra barrskogar. 



145 ^'id slutet af CvroUiflora' vilja V\ ytterligare nämna nägra växter, 



som bilda enstaka, små familjer, men likväl i vissa afseenden kunna 

 vara anmärkningsvärda, t. ex. Misteln {Viscuni) säsom parasit. Not- 

 blomman ^Lobelid^ såsom vattenväxt, Blacken eller Vattenklöfvern 



