112 



KNSKIl.D BOTANIK. 



skildkönade blommor och bärlika frukter, oftast af ofantlig storlek. 

 Från Asien liafva blifvit hos oss införda Gurkväxten iCtmimissativus.^ 

 Melonen i C. Mch, tig. 191, med saftiga- och söta frukter, Märg- 



Fis. 191. 



Frukt. 



iiuiiia.iiMiii 



pumpan eller Väx t märgen [Oucurbita ovifera)^ Pumpan eller Kur- 

 bitsen (6'. Pepo)^ som hos oss endast användes till föda för husdjuren, 

 frambringar frukter, som stundom väga ända till 100 eller 200 skalp.; 

 de innehålla mer än 4 proc. socker och nyttjas i Ungern till socker- 

 fabrikation. Det finnes många kurbitsarter, af hvilka vi blott erinra 

 om Fläsk -kurbi t sen eller Calebassen, som urhålkad och torkad 

 tjenar. till kärl för vätskors förvarande. 1 medicinen anviindas: 

 Springgurkan EchaUioii Ehderinm'}, den bittra Coloqvinten (^Cimi' 

 m/fl Co/oci/fifh/s) och den i Sverige här och der förvildade Hundrofvan 

 {Bnjonia alha). 

 KiT 36 Fam. Cactece. Från Amerika halva -si erhållit vidpass 400 ar- 



ter af högst besynnerliga växter, som likt missfoster afvika frän alla 

 vanliga bildningar och bestå af saftiga, än cylindriska, än kantiga eller 

 klotformiga, dels enkla dels greniga stannnar, hvilka i stället för blad 

 bära talrika ofta farligt stickande taggai-, men i)raktfulla blonnnor fram- 

 skjuta ur de Hesta af dessa vanskapliga gestalter och väcka just genom 

 kontrasten vår stora l)eundran. Några Cacteer hafva blifvit acklimati- 

 serade i södra Europa. Nyttiga äro företrädesvis Fikoncactus 

 {Opuntia vulgär is) i anseende till sina ätbara frukter, som kallas indi- 

 ska fikon, samt Cochenillcactus {(). coccineUifcm), äfven kallad No- 

 pal, på hvilken Cochenillinsekten lefver. I öknarne äro Cacterna \q- 

 derqvickande med sin syrliga saft, och dessutom användas de till bränsle 



