114 



}J. ENSKII.U BOTANIK. 



4 o Fam. Rosacea eller 

 tecken pä denna familj är, 

 stade på blomfodret. Linné 

 har man i spetsen för denna 



och 1\ communifi). Begge växa hos oss i enstaka exemplar vilda med 

 oätbara frukter. De lina fruktsorter, som genom kulturen frambragts, 

 lämna endast förökas genom ympning, emedan de plantor, som upp- 

 dragas af frön, äterfå samma egenskaper som i vilda tillståndet. Äf- 

 ven Qvittenträdets iCi/donia) och Mispelns JUespilus) frukter äro 

 ätliga. Könn och Oxel (Sorbus) samt Ha g torn [Cratccgus) före- 

 komma både ^ildtväxande och planterade, de förra merändels i alléer, 

 den sistnämnda i häckar. 

 174 4o Fam. Romcece eller Senticosai. Ett ganska konstant känne- 



att blommorna hafva talrika ståndare fä- 

 bildade häraf sin 12:te klass. Med rätta 

 stora och utmärkta familj ställt blommor- 

 nas drottning Rosen, som tirad af skalderna i alla tider och på alla 

 språk här icke behöfver något vidare pris. Emellertid liar man i sed- 

 nare tider ur denna familj utbrutit de växter, som hafva äple- och sten- 

 frukt samt af dem bildat egna familjer {Pomocem och Drupaceé). 



Den s. k. hundrabladiga Rosen {Rosa ce)difoh'a) härstammar 

 från Orienten, der man af åtskilliga Rosa-arters kronblad pressar den 



dyrbara rosenoljan ; Provinsrosen {R. 

 '"' ^^" fjaUkd) härstammar från södra Europa. Af 



begge hafva genom odling vunnits otaliga 

 former. Den vanliga hos oss vilda Ny- 

 ponbusken R.canirm gifvcr de stammar, 

 livarpå de förädlade Rosorna okuleras; dess 

 fruktgönnnen, de s. k. nyponen, äro ät- 

 l)ara. För deras frukter värdera vi ännu 

 mer Hallonbusken f Ruhus ixhms) , B j ö r n- 

 hallon iR.fnäicosusj^ Åkerbär {R.ardi- 

 r«,v\ Hjortron (R. ChdrnfemoruH och 

 S m u 1 1 r o n v ä X t e n Fnifjan'((\ såsom jiryd- 

 nadsväxter i trädgårdar en mängd arter af 

 Spirsea; såsom täcka örter vissa arter af 

 Fingerört [PotentiUd) och Daggkåpan 

 iA/chcmt7ht), samt för medicinska egenska- 

 per Kummern '.Geum]\ och slutligen så- 

 som foderväxt Pimpinellen {JhUrrum)^ 

 iig. 192, som äfven odlas såsom köksväxt. 

 1<-^ "^jäl^^b^f^^^^ "^"^ Fam. l)nqjace(c. Blonnnan liknar 



fullkomligt de två föregående familjernas; 



men fröet omslutes af ett stenhårdt gömme, 



som i sin ordning omgifves af en mjuk, 



saftig massa. Fröen hysa blåsyra, och 



hos många arter äfveu en flygtig olja. 



Jemte fam. Pomncea är denna den, som 



vi hafva att tacka för våra förnämsta 



fruktslag. \i vilja här uppräkna: Plommonträdet rnmus domedka), 



hvaraf olika vavieteter hafva dels runda, dels aflånga, gröna, gula eller 



röda frukter; Aprikosträdet (/'. armminca)-^ Kr ikon t rade t ' P. in- 



mtitia\, hvarifrån Reine-Claude och Mirabeller leda sitt ursprung; 



