11b B. tN.sKILD BOTANIK. 



tr&insj. A mur ■ MeJtlotus har, särdeles i torkadt tillstand. en angenäm 

 lukt och begagnas som en tillsats i snus. 



Äfvcn en oljeväxt tinnes i denna familj, nemligen Tropikländernas 

 Jordnöt {Araihis hjpo(jf/a), tig. 200 å föreg. sida, som man med fram- 

 gång börjat odla i Europa. Mäi"kvärdigt är att dess blomskaft, sä snart 

 de blommat ut. nedtränga i marken, under hvars yta frukten sedan 

 mognar. 



Ur denna familj erliallas vidare några af de vigtigaste färgämnen, 

 hvaribland främst ma nämnas Indigo ,af Indigofera timtorid., som är 

 den varaktigaste af alla blå växtfärger. Den mesta Indigo kommer 

 från Ostiudien, der den l)eredes genom att i stora kärl öfvergjuta väx- 

 tens qvistar med vatten. Härigenom uppstår en söndercjelning i bla- 

 dens beståndsdelar, 1 följd af hvilken ett grönt skum samlar sig pä\ 

 ytan, men vätskan sjelf blifver gul och grumlig, samt antager genom 

 luftens inverkan en mörkblå färg, hvarefter en blå fällning uppkommer. 

 Denna uppsamlas, hoppressas till fyrkantiga stycken och torkas. Cam- 

 pecheträd eller Blåholts (af Ramatoxiilon tjenar till att färga blått, 

 violett och svart; Fembock eller Bresilja ,af Ca-mlpinia) till röd 

 färg och bläck. En gul färg, benämnd »Schlittgelb», fås af Färg- 

 ginsten {Genida tindoria)^ som växer vild äfven i Sverige. 



Ännu större är antalet af de hithörande växter, som finna an- 

 vändning i medicinen. Yi hafva bland sädana att märka.- tiere arter 

 af ^mtvVz-slägtet, taggiga buskar med lint parbladiga blad (se fig. 109), 

 som lemna Gummi arabicum; Ge nnabu skens (Cassta) blad, som 

 hafva afförande egenskaper; Johannisbröd trädets (Ceraionia) söta 

 och köttiga baljor; Tamarindens (Trwiartiidus) syrliga fruktmärg; 

 Lakri t srot växtens (Ghjojrhiza bekanta rot, hvaraf lakrits beredes; 

 Dragantgummit af åtskilliga AstrfigalK-s-nYWv. Andra gifva harts- 

 artade ämnen och balsamer, hvaribland vi må nämna IL/mcim-a, som 

 lemnar K opal har t set, Myro.rijhmi permferum^ hvaraf Perubalsam, 

 samt M. toluiferum^ hvaraf Tolubalsam bekommes. 



Slutligen böra vi ej heller förgäta de buskartade Robinierna, 

 Gytium och Gleditschia med sina stora trespetsiga taggar, hvilka från 

 Amerika blifvit öfverflyttade till våra trädgårdar, livaremot högst få ar- 

 ter med dylik stam, såsom Hareriset ^i^^arothamnuH' och Kronärten 

 {Coronilh Emcrm)^ hos oss växa vilda. 

 177 46 Fam. Terehintluaed-. Träden och buskarne i dt'nna stora, men 



endast de varma länderna tillhöriga familj lemna en mängd hartser, 

 bland hvilka Mastix (som ei-hålles af Pistficia Lentiscufi) och Myrrha 

 (af Balsamodendron) hÖra till de vigtigaste. Flere arter Surna c k {Rhus) 

 äro rika på garfämne, och isynnerhet användas bladen af den i södra 

 Europa odlade R. Coriaria till garfning och svartfärgning. Giftsumack 

 {R. To.rkodendron) innehåller ett ilygtigt gift af egendomlig verkan, ty 

 det orsakar krojipens uppsvällande hos den, som blott håller några blad 

 i handen eller för en längre stund uppehåller sig i trädets närhet. 

 Det verkar emellertid ej i lika hög grad på alla. Såsom prydnadsbuske 

 finner man ofta i trädgårdarne R. Cotinus. Ätbara äro Pi stadens 

 (se ofvan gröna, mandellika frukter och de indiska Man gos fruk- 

 terna (,af Mangifera indica). 



