1. UICOTVLEDONK.£. FA.M. TEKEBINTllACE.*. 



119 



47 Fam. Ericiiwa'. Utom den hos oss så ymnigt föri-kommande 178 

 vanliga Ljungen {CaNum rnlffarisj tinnes det en ansenlig mängd 

 ljungväxter, som till största delen härstamma frän Afrika och äro ut- 

 märkta för sina täcka, oftast rödaktiga klockblommor, såsom isynnerhet 

 gäller om det vackra slägtet Epacrh: Ofta utgör ljungen nästan den 

 entla växtbeklädnaden pä ofruktbara sandhedar; åt bien skänker han 

 riklig boning. Genom de affallna. barrlika bladens förmultniug uppstår 

 den för blomsterodling mycket värderade Ijuugjorden. Flere arter af 

 denna familj utgöra en prydnad för vara fjelltrakter, såsom Fje Il- 

 ljungen , Phi/Uodoce., och arter af K o si ing si äg tet (Andromeda , lika- 

 som Alprosen [Rhododendrum med några arter smycka södra Euro- 

 pas alper; hvaremot utländska lUiododendrer och Azaléer {Azalea) 

 med sina rika och sköna l)lommor pråla i vara trädgårdar eller fönster. 

 Egna afdelningar bilda Blåbärs- och Lingon buskar ne [^Myrtillm 

 och Vaniniiim), som i stora massor bekläda marken i nordens skogar, 

 samt Vintergrönans (Pi/ro/a) arter, som äro täcka skogsväxter. Så- 

 som närbeslägtad med de sistnämnda anses Tallörten 'Jlofwtropa], en 

 hvitgul, bladlös parasit, som tager sin hnt\ udsakliga näring ur barr- 

 trädens rötter. 



48 Fam. Eup/iorhiacea\ ]Med få undantag hysa denna familjs tal- 179 

 rika arter en saft, som utvärtes verkar som ett skarpt retmedel, in- 



p;„ .„^, värtes såsom ett häftigt gift. 



Temligen allmänna äro i vårt 

 land några arter af Törel iEu- 

 2}horbia). Några Afrikanska Eu- 

 phorbier, som till det yttre hafva 

 mycken likhet med Cacteer, lem- 

 na ett bittert, i medicinen bruk- 

 ligt harts. Giftiga äro frukterna 

 pä M a n c e n i 1 j t r ä d e t (Rippo- 

 nume och den indiska Croton 

 ligUtim, ur hvars frön man pres- 

 sar den häftigt purgerande Kro- 

 tonoljan. Deremot lemnar Rici- 

 nus comnmnis den mildt afförau- 

 de Ricin-oljau. I södi-a Europa 

 odlas T o urnesol {Crozophorn 

 tindoriä). tig. 201, för sitt färg- 

 ämnes skull , hvarmed färgas 

 blått och rödt. Märkvärdigt är 

 förhällandet med ]M a u i o k v ä x - 

 tens K^Jatropha 3Ianihof rot, SOm 

 i sitt råa tillstånd är ytterst gif- 

 tig, men genom kokning helt och hållet förlorar denna egenskap och 

 gifver ett mjöl, som under namn af Maniok, Gassawa och Tapioka 

 utgör ett allmänt födoämne i Sydamerika. Buxbomen {Buxiisj få vi 

 icke förglönuna, ty den lemnar i sin hårda och täta ved ett utmärkt 

 virke för snickeriarbeten. Han växer vild i sydöstra Europa och före- 

 kommer hos oss endast i form af en lågväxt buske, som uppdrages tiU 



