I. niCOTYLEDONK-E. l'AiM. LUTICACK.F,. 123 



Cilla, livaraf en varictet i ansoendo till sin soikeilialt fatt namnet 

 soclvorbeta och blifvit en kulturväxt af största betydelse, då t. ex. i 

 Frankrike ocli en del af Tyskland mer än halfva soekerbehofvet bere- 

 •des af denna växt. Såsom sallat användes Rödbetan [^B. vulgaris); 

 samt såsom grönsaker Spenaten {Spinacia) och TrädgårdsmåUan 

 {Atriplex hortoisis . Till en närbeslägtad familj höra de som prydnads- 

 växter i trädgårdarne ofta förekommande Amarant-arterna [Ama rav- 

 ins m)i(iaineus m. ti.). 



56 Fan). Capnlifcra'. Dessa hafva nötfrukt, omsluten af en holk 18H 

 eller s. k. bägarfoder; hanblonnnorna äro ordnade i hängen. Vi finna 

 här de ståtligaste löfträd såsom vår vanliga Ek, en sinnebild af hög- 

 het och kraft. Man plägar såsom arter deraf skilja mellan Querem 

 Robur med skattade och Q. ses-vliflora med oskaftade ollon ; begges bark 



är rik på garfämne. (I al lä p le- eken (Q. hifedoria) i östra Europa 

 och mindre Asien gifver, i följd af vissa insekters stygn, galläplen. 

 Af södra Europas ständigt grönskande Korkek Q. Snher) afskalas 

 fällbarken och utgör kork; Q v er citronekens i^^>. tinctoria) bark be- 

 gagnas som gult färgämne. Boken {Far/m) lemnar det yppersta bränsle 

 och dess trekantiga nötter hj-sa en välsmakande olja; Ann boken 

 {Carpinus) är ett lågväxt eller buskformigt träd. Värderade äro Has- 

 sclbu skens (Con/his) nötter samt det i södra Europa allmänna Ka- 

 stanjeträdets {Vada)mr mjölrika frukter. 



\\ bifoga här några trädslag, som i systemet stå mer enstaka, så- 189 

 som tillhörande egna små familjer, livilka äro närbeslägtade dels med 

 några af de föregående, dels med några bland de följande, nämligen: 

 Det amerikanska Vaxträdet {Myrica), hvars frukter äro öfverdragna 

 med ett användbart vax; den äfven från Amerika införda l*lataneu 

 {F/atamis)-, Valnötträdet (Jafflans), som härstammar från Persien, 

 och utom sina allmänt bekanta nötter lemnar ett utmärkt möbelvirke; 

 Almen {llnms), allmänt vildväxande och planterad, lemnar både godt 

 virke och bränsle. 



57 Fam. Salicinea'. Buskar och träd med han- och honhängen på 190 

 särskilda stånd. Inilka isynnerhet erfordra fuktig jordmån och växa fort, 

 men lemna ved af ringa värde, ^'idebuskcn begagnas för sin halt af 



ett bittert ämne, kalladt Salicin, såsom läkemedel, äfven till garf- 

 ämne. Vi hafva här att märka: Pilträdet eller Knäckepilen iSalix 

 fragilin}-, Rödviran («S. furpurea); Korgpilen (å'. viminalu)\ Tårpi- 

 len ('V. babijlomca)\ Svartpop peln {Populus nujra); Silfverpoppeln 

 [1*. alba)\ Balsam poppeln (P. bahamifera)\ As pen (P. tremtila^. 



58 Fam. IMnUnnc. Af hithörande träd, hvilka hat\a han- och 191 

 honhängen pä samma stånd, må nämnas: Kl ib b- al en \AhtnK (jlutimm^:, 

 som trifves pa sank mark och lemnar en ved, som för byggnader un- 

 der vatten är särdeles varaktig, samt Gråalen eller Ålder i^:/. /«w«ff'i; 

 Björken {Betula albd), utmärkt för sin hvita bark; buskart er af detta 

 slägtc [B. nana, m. fl.) förekomma ännu i den högsta norden. Den 

 tjära, som i Ryssland tillverkas af björkbarken, tjenar till beredning af 



s. k. Ryssläder. 



59 Fam. Conifene. Dessa växter kallas äfven naketfröiga 11;2 

 {Gymnosperma;), emedan i deras honblommor fröknopparne sitta utan all 



