MONOCCmLKDONK/E. J'AM. OKCini)K.'K. 



125 



Våra inliomska Onliidecr utgöra isynnerhet en rik prydnad för de 

 sydligaste provinsernas, samt Baltiska öarnes på kalkgrund hvilandc 

 jordmån; de hafva runda eller handlika knölar (se tigg. 52 och 53), 

 hvilka torkade begagnas under namn af Salep som ett slemmigt och 

 stärkande medel samt hufvudsakligen fås af Orvhis maseula, O. Morio 

 och O. »lilitaris. En stor och vacker blomma utmärker Gu ek u skon 

 ( fi/pr/pcdiio»). 



(i2 Fam. Scitaminefe. \'äxter, tillhöriga jordens varmaste länder, U)G 

 med skarpt aromatiska rötter och frön, säsom Ingefäran iZhuiiher\ 

 den gult färgämne gifvande Gurkmejan {Van-urna) och Kardemum- 

 man [^Aniomum och Ehitaria). Rotstecken af M(t)-anta anmdivucca gif- 

 ver pulveriserad den under namn af Arrowrot bekanta stärkelse, och 

 Blomsterröret iCannn indicd) är hos oss en vacker krukväxt. 



63 Fam. Musacece. I våra drifhus finnes stundom en växt med 197 

 palmlik stam och jättestora blad. Det är antingen Pi sangen (Musa 

 parad isiaca) eller ock Bananen {M. sajnentum), hvilka för tropiklän- 

 dernas innevånare hafva lika stor betydelse, som sädesslagen, potates- 

 växten eller dadelpalmen för vissa andra länder. Utom de välsmakande 

 frukterna begagnas äfven flerc andra af dessa växters delar, bland annat 

 bladen, som kunna erna en längd af 8 till 10 fot. 



64 Fam. Iridem. Dessa äro till stor del sumpväxter med dels rot- 198 

 stock och dels lök. Vildt växande i Sverige är den gula Svärds- 

 liljan ijris pseudacorus)-^ af samma slägte odlas såsom prydnadsväxter 



p;„ 20f, ^ yoxdi trädgårdar /. germanica, I. sihirica^ I. r/rami- 



nm, I. ftorentina m. fl. arter. Den sistnämnda, som 

 växer vild i södra Europa, lemnar den s. k. Viol- 

 roteu, som för sin angenäma lukt användes till 

 tandpulver och parfymer. Af Saffransväxten 

 (CrocHs), fig. 206, insamlas pistillens märken, hvilka 

 under namn af Saffran användas både som gult 

 färgämne och i medicinen. Ungefär 20,000 d)-lika 

 märken utgöra ett skålpund i vigt; deraf saffrans 

 dyrhet. 



65 Fam. Narcissineoi. Här hafva vi endast att 1!)9 

 märka de för sina vackra blommor odlade Narciss- 

 arterna (JVarctssus poeticus, Fseudonarcissus, Tazetta^ 

 m. fl.) samt Snödroppen {Galanthus) och Snö- 

 klockan {Lmcofum vernum)^ hvilka fått sina namn 

 deraf att de utveckla blommor redan före snöns full- 

 ständiga bortsmältning om våren. 



66 Fam. BromcJiaccce. Från Sydamerika har till 200 

 våra drifhus invandrat An anas väx ten {Bromelia 

 Ananas eller Ananassa satii-a), hvars genom kultur 

 förädlade frukter äro utomordentligt värderade för 

 sin fina, smultronlika smak. Till en närstående fa- 



hörer den s. k. hundraåriga Aloeu {Agave ainericana), som i 

 södra Europa för sina grofva och styfva, stickande blads skull allmänt 

 begagnas till inhägnader och der blitvit nästan inhemsk. Hos oss fö- 

 rekommer den endast i driflius och behöfver, för att komma i blom- 



