12(i 



Ji. ENSKILD IJOTAMK. 



ning, en ganska hög äklcr — ^anligen säger man 100 ar — , då den 

 hastigt uppskjuter en 28 till oO fot hög stiingel, snij-olcad ined tusende- 

 tals blommor, hvarefter hela växten dur l»ort. Detta är anledningen 

 till dess oförtjenta svenska namn. 1 sitt hemland odlas den i stor 

 skala, emedan en ymnig sockerhaltig saft bildas i blomskaftet och an- 

 vändes till beredning af en allmänt bruklig dryck, kallad Pulque. 

 Till ännu en annan, närbeslägtad familj hör den mjölrika Yamsroten 

 (JJioscorea), som i Ostindien odlas och nyttjas på samma sätt som po- 

 tatcs. 

 ■2()\ 67 Fam. LiJiacea'. En sexbladig blomkalk, fästad under frukt- 



ämnet, och sex ståndare utmäi'ka växterna i denna familj, bland hvilka 

 Fi.r 007 *^'" stor del derjemte hafva lök. Sä är t. ex. förhällandet 

 med Lökslägtet (AUimi)^ som är utmärkt för sin halt 

 af växtslem och ietherisk, svafvelhaltig olja, som verkar 

 retande och har en genomti-ängande stark lukt. Allmänt 

 l)ekanta såsom förträtfliga köks\äxter af mångfaldig an- 

 vändning äro Rödlöken {ÄUium Cepa), tig. 207, Purjo- 

 löken {A. Porrum), H vi t löken (A. 

 mtivum) och Gräslöken A. Schoeno- 

 prasum). I södra ]uu'opa ätes den 

 förstnämnda arten rå. (lenonr sina 

 vackra blommor göra sig många växter 

 i denna familj bemärkta, såsom: Stjern- 

 löken {Ornitltngahuii), Dlåstjernan 

 Perldrufvan {Mmcari) samt den doftande, från 

 Orienten härstammande Hyacinthen, hvars otaliga va- 

 rieteter höra till vara mest omtyckta prydnads\äxter. En 

 ojeinförligt skön anblick skänka om vären d(^ med Hya- 

 cinther betäckta ängsmarkerna i Algeriet, på Ki'im och 

 Caplandet. Vidare förtjena att nämnas: Sandliljan 

 [Authericum), Tulpanen {'ltdip((\ den frän Pahestina till 

 oss komna Hvita Liljan (Lilinm vundidum), l»rand- 

 gnla Liljan (L. hnlbifcnuii)^ Kroll-Liljan \L. Marta- 

 fjon), samt den praktfulla, ukmi giftiga Kejsarkronan 

 {FritiUdrid iinperialis). Dessutom iinna vi i denna familj Aloeslägtet, 

 som innefattar taggiga arter med en besk saft, hvilken begagnas till 

 afförande medel. De hafva från Amerika spi'idt sig till öfriga varma 

 länder och förvildats i södra Europa. Det Nyzeeländska linet 

 {Phormium tenax) innehåller i sina blad mycket sega tibrer, som be- 

 gagnas till tågvirke. — En särskild afdelning Idand Liljeväxterna bilda 

 Smilacea; eller Asparagea;, som för sin sambladiga blomkalk, bärfrukt 

 och rotstock ofta anses utgöra en (>gen familj. Hit liör det sydameri- 

 kanska slägtet Smihu; hvarur den till läk(>medél begagnade Sassa- 

 parillroten erhålles; vidare de trojjiska Drakblodsträdcn {Dracmm) 

 med vackert, pahnlikt bladknijipe och liljelika blommor. En art {D. 

 J)raco, se pag. 77) utsvettas ett blodrödt harts, som benämnes Drak- 

 blod och användes som färgämne. Af inhemska växtei- äro att märka 

 den bekanta Sparrisen {Aaparafjm), som växer vild pä hafssträndorna; 

 ur hans rotstock uppskjuta vårtiden unga skott, som utgöra en den 



i Scilh 



