128 B. ENSKILD BOTANIK. 



arter'), hvilka äro slingerväxter af 200 till 300 fots längd, lemna s. k. 

 spanskrör och rotting. 



205 71 Fam. Aro/dca;. Till dessa genom sin blomkolf utmärkta växter 



hör Munkmössan [Arum, se i)ag. 69), inom livars stora blomhölster 

 man funnit en märkbar värmoutveckling, och hvars rotstock innehåller 

 ett mycket skari^t ämne, samt Kalmus (Acorus), hvars bittert aromati- 

 ska rotstock är ett bekant läkemedel. Såsom omtyckt fönsterväxt odlas 

 den för sitt stora, hvita blomhölster utmärkta Calki a4iopica, som här- 

 stammar från Afrika. I rik omvexling träffar man Aroideerna i tro- 

 pikländerna, samt med utomordentligt starkt utvecklade blad, såsom 

 isynnerhet är händelsen mod slägtet Ca/adium. De bilda dcrför sam- 

 manstälda med andra bladformer pfaktfuUa grupper i våra växthus. 

 Flere Aroidoer {Cahcasia) odlas på Södorhafsöarne, der deras knöliga 

 rötter, under namn af Taro, tjena till födoämne. Kärstående till denna 

 familj äro dels gruppen Lemnaceo:, innehållande Andmaten (Lcmtm], 

 hvars små, rundade bladlika stamdelar ofta betäcka hela dammar, dels 

 ZosteracciB med Bändlingslägtot (Zostera), smalbladiga växter, som fö- 

 rekomma ymnigt i de nordiska hafven och torkade begagnas till 

 stoppning. 



20G 72 Fam. Typlmccai. I vattongrafvar och stillastående vatten träf- 



far man ofta det med en spenslig, märgfull stam försedda K af v el - 

 dunet {Tfpha) samt Igel knoppen [Sparffaiihim) med sina sprötspet- 

 siga frukter i klotrunda gyttringar. 



207 73 Fam. Cyperacea (eller Halfgräsen). Hit räknar man Starr- 

 slägtet (Carex), hvars talrika arter igenkännas på sitt vanligen trekan- 

 tiga skarpa strå, som ej är ihåligt eller Icdadt, samt på sina skiljdkö- 

 nade blommor. De äro föga dugbga foderväxter och försvinna från de 

 sänka ängar, der de växa, så snart dessa torrläggas och gödslas med 

 aska. Sandstarren (C. aremtria) frodas på don torraste flygsand och 

 begagnas derför att binda denna; dess rotstock användes i medicinen. 

 Af den i Egyptens sumptraktor inhemska Papyrusväxtens {Cyperus 

 Papyrus) märg bereddes det första papperet. Cypergräscts (C. escii- 

 hntus) rotknölar äro ätliga och kallas jordmandlar. Säfven {Scirpus) 

 och Ängdunet {Eriophorum) höra likaledes hit. 



208 74 Fam. Graminea. Gräsen utgöra en bland de största växtfamil- 

 jerna med inemot 5000 arter, hvaraf knappt 140 finnas i hela Skan- 

 dinavien. De bilda, utom i de varmare länderna, en sammanhängande 

 matta på markon, öfverensstämma mycket sinsemellan i yttre habitus 

 och äro derför lätt igenkännliga från andra växter; strået är ihåligt 

 och afdeladt genom knutiga ledör. Endast hos Sockerröret och Majsen 

 är det uppfyldt af en saftig märg. Bladen äro smala och slidomfat- 

 tande. Endast få gräs äro greniga. Blonnnorna äro oansenliga, nästan 

 alltid ordnade i enkla eller sammansatta ax. Nästan alla gräs hafva 

 tre ståndare och två pistiller (eller stift) och höra derför till andra ord- 

 ningen i Linnés tredje klass. Nyssnämnda befruktningsdelar omslutas 

 af två hinnaktiga fjäll, de s. k. blomfjällen {'palete), af hvilka det 

 yttre merändols i spetsen bär en s. k. borst. Hvarje småax omgifves 

 efter regeln vid basen af två skärmfjäll {(jlunua). 



Donna familj är den vigtigaste af alla, ty den innefattar de flesta 



