FÖRSTA KAPITLET 



sättes om möjligt sist. Full konsekvens är dock härvid ej möjlig ocli för 

 övrigt knappast lämplig. 



Att kombinationer av antytt slag, där »zwei öder mehrerc Moorlypen 

 schachbrettartig durch einander gemischt auftrelen», äro mycket vanliga, 

 har Cajander (1913, s. 168) framhållit. Det vill dock synas, som om 

 dessa av denne ställas parallellt med de egentliga associationerna eller rent 

 av räknas såsom sådana. 



Du RlETZ (1917, s. 62) upptager vid behandlandet av sitt »forma- 

 tionskomplex» frågan om höljor och tuvor på myrar. Han polemiserar 

 mot Samuelsson, vilken betraktar dessa som skilda associationer. Och 

 han tillägger (1. c): »Vid en beskrifning af ett niyrområde skulle han 

 (d. v. s. S.\MUELSSOn) sålunda, om han följde de af honom i öfrigt an- 

 vända principerna, i extremaste fall komma att behandla tufvornas associa- 

 tioner bland t. ex. hedarna och höljornas bland kärren. Men hur ginge 

 det då med det naturligtvis högst intima såväl fysiognomisk-a som ekolo- 

 giska sammanhanget mellan dessa associationer.?» 



I stället menar Du RlETZ, att det är naturligast att behandla de 

 associationer tillsammans, som förekomma bredvid varandra i naturen, och 

 detta utan en föregående utredning och beskrivning av dessa var för sig. 

 Dock frågas, gör man ej klokare i att först söka Iclargöra de abstrakta 

 enheter, med vilka man laborerar, d. v. s. associationerna, innan man upp- 

 tager frågan om de ofta invecklade kombinationerna.? Enligt min uppfatt- 

 ning är detta lika nödvändigt som att lära känna de olika växtarterna, 

 innan man behandlar de av dessa uppbyggda associationerna. Och vad 

 nij-rarna beträftar, är det även av vikt att känna de enskilda associationer- 

 nas genesis för att rätt förstå kombinationerna. Sedan associationerna, 

 deras facies, genetiska utveckling o. s. v. äro klarlagda, kan den mosaik- 

 artade anordningen i ett par ord beskrivas. 



Du RlETZ lägger mycket stor vikt vid sina »associationskoinplex» 

 och »formationskomplex», ja, lian synes t. o. m. vilja tillmäta dem en 

 grundläggande betydelse för den synekologiska vetenskapsgrenen. I det 

 av honom studerade, av havet renspolade skärgårdsområdet förekomma nakna 

 hällar, jordfyllda sprickor, små vattenfyllda sänkor o. s. v. om varandra, 

 varav följer, att lavsamhällen, hedar, ängar, myrar o. s. v. finnas i intim 

 mosaik, vanligen samtliga i miniatyrbeständ. Härav DU RiETZ' stora be- 

 hov av begreppet formationskomplex. Dock vill jag betona den stora 

 skillnaden mellan dessa »formationskomplex» och mina kombinerade myr- 

 typer. De förra äro framkallade av rent topografiska förhållanden, de se- 



