BEGREPP OCH INDELNINGSPRINCIPER 1 3 



nare av associationerna själva, tack vare deras olikartade utveckling. Emel- 

 lertid vill jag ej förneka det berättigade i uppställande av formationskoin- 

 plex* även i DU RlETZ' rent topografiska bemärkelse, om nämligen detta 

 begrepp användes med förstånd. Teoretiskt berättigat är att kalla t. ex. 

 hela barrskogsområdet med dess skogar, lavklädda berghällar, sjöar, myrar 

 etc. för formationskomplex, fullt jämförbart med dem i skärgårdsområdet. 

 Begreppet får dock användas, enligt min mening, endast då det för över- 

 skådlighetens skull liksom för karteringsarbeten är alldeles nödvändigt. 

 Dock måste jag med bestämdhet betona, att kännedomen om och beskriv- 

 ningen av associationerna, synekologiens arter, är en absolut nödvändig 

 förutsättning. Efter detta kunna de ofta säkerligen mycket varierande topo- 

 grafiska kombinationerna med få ord beskrivas. 



Associationernas klassificering. 



Associationerna kunna, sedan de väl blivit begränsade, grupperas efter 

 skilda principer. Några lägga större vikt vid ståndorternas beskaffenhet, 

 andra anlägga fysiognomiska, ekologiska, genetiska eller mera praktiska 

 synpunkter o. s. v. Den naturligaste indelningen torde vara den, som kan 

 taga hänsyn till såväl ståndort som vegetation (jfr SAMUELSSON 191 6, s. 

 351), något som dock naturligen förutsätter en allsidig kännedom om den 

 förra. Intill dess vi erhållit denna, måste emellertid vegetationen såsom 

 sådan vara avgörande, ehuru dock av praktiska skäl undantag frän denna 

 regel någon gång bör göras. De flesta modärna växtgeografer torde nu- 

 mera låta livsformerna ligga till grund för associationernas gruppering 

 (jfr Samuelsson 1916, s. 358). 



Vad myrarna beträffar, synas i allmänhet ekologiska synpunkter ha 

 varit ledande vid associationsgrupperingen. 



Härvid har oftast hänsyn tagits till en faktor, nämligen antingen 

 associationernas förhållande till det närande vattnets kvalitet eller dess 

 kvantitet. Weber (1910, s. 145) urskiljer med avseende på näringsbehov 

 eu-, meso- och oligotrafenta samhällen, som i stort sett torde motsvara de 

 i Tyskland ofta använda trenne grupperna »Niedermoore», »Ubergangs- 

 (Zwischen-) moore» och »Hochmoore».^ Att en gruppering efter närings- 



' I stället för komplex synes mig dock lämpligare att helt enkelt tala om kombina- 

 tioner [jfr även Waumixgs och Graebners (1914 — 1916, s. 547) »gemischte Formationen»]. 

 Begreppet »associationskomplex» i du Rietz' bemärkelse är för mig likt3'digt med association; 

 det har tillkommit p.å grund av den snäva begränsning, som nu K1ET7. har av association. 



' Av Fleischeh (cit. Bersch 1912 a, s. 91) meddelas belysande medelsiffror för tor- 

 vens näringshalt i de skilda fallen (jfr del II). 



