FÖRSTA KAPITLET 



höjd i Norrland framträder storslaget denna mosaik av myr, skog, sjö 

 o. s. v. Självfallet har härvid torvlagrets mäktighet ingen som 

 helst bet}'delse, det är uteslutande vegetationens fysiognomi, 

 som säger var myren^ finnes. 



För de torvavlagringar, som myrarna bildat, använder jag i 

 det följande den i svensk litteratur ofta begagnade termen myr- 

 mark, bildad analogt med t. ex. skogsmark*. Från pedologisk synpunkt 

 förefaller mig detta uttryck särdeles lämpligt; även från rent geologisk 

 sådan synas mig inga oöverstigliga hinder förefinuas för dess användning. 



Associationen myrarnas grundenhet. 



De synekologiska grundprinciperna och begreppen ha under senare 

 är livligt diskuterats, och särskilt ha schweiziska forskare ivrigt varit sys- 

 selsatta med att klargöra desamma. 



I vårt land har nyligen S.AMUELSSON (1916; 1917) givit en utredning 

 av hithörande frågor, som i Iclarhet lämnar intet övrigt att önska. Senare 

 ha dessa hos oss behandlats av DU RlETZ (1917), vilken i några punkter 

 har en avvikande mening. För min del ansluter jag mig så gott som full- 

 ständigt till Samuelssons åskådning. 



Det synes mig självfallet, att associationen såsom varande synekolo- 

 giens grundläggande enhet bör ligga till grund for en indelning av my- 

 rarna. Det bör dock genast, för undvikande av missförstånd, framhållas, 

 att en norrländsk myr i rent geografisk bemärkelse endast i undan- 

 tagsfall upptages av en enda association; vanligen utgöres den av en, 

 understundom delvis mer eller mindre lagbunden, mosaik av två eller flera 

 sådana, alldeles som en skog i geografisk bemärkelse oftast utgöres av flera 

 associationer. Dä de skilda associationerna i förhållande till varandra 

 kunna ordnas snart sagt huru som helst, påträffas endast sällan två myrar, 

 som äro varandra alldeles Hka. En indelning av myrarna, geografiskt be- 

 traktade, är därför pä biologisk grundval så gott som omöjlig. Detta hind- 

 rar dock ej, att större delen av en myr kan karaktäriseras av en viss 

 association eller en bestämd kombination av sådana (jfr nedan). 



Associationen är ett på abstraktion vilande begrepp; den utgör en 

 sammanfattning av till sin floristiska sammansättning väsentligen överens- 



' Myr i en rent geogr.ifisl; mening är ej fullt identisk med den biologisk;! myren. 

 Den förra upptager ett begränsat område t. ex. Stornivren, Lnppmvren; den senare läm- 

 nar gränserna alldeles utan avseende. 



