INLEDNING 



Redan efter denna sommars mera orienterande resa, huvudsakligen i 

 norra Ångermanland, var det klart för mig, att en ingående kännedom om 

 myrmarkerna själva i intakt tillstånd var en nödvändig förutsättning för 

 att den nämnda uppgiften skulle kunna pä ett tillfredsställande sätt lösas. 

 Den nutida myrvegetationen hade visserligen studerats av ToLF (1893; 

 1896 a; 1896 b) under ett par resor i Ångermanland och Västerbotten. 

 Samma författare (ToLF 1901) hade också lämnat en mera allmän fram- 

 ställning av myrarna i hela Norrland. Emellertid voro TOLFS skildringar 

 i allmänhet tämligen summariskt hållna. En undersökning över de olika 

 myrtyperna eller myrassociationerna måste därför bliva det första målet. 

 Eörst härefter kunde man lära känna de olika, av skilda torvslag uppbygda 

 myrmarkerna. 



Till studium över myrassociationerna jämte deras succession använ- 

 des sommaren 191 3. Under somrarna 191 5 och 1916 upptogs sedermera 

 frågan om myrmarkerna som skogsmark, varjämte dä även undersökningen 

 angående myrassociationerna kompletterades. Våren 1 916 företogs en kor- 

 tare resa för att studera tjälens fördelning i myrmarkerna jämte snösmält- 

 ningens inflytande på vegetationen. 



För undersökningen ha besökts c:a 225 odikade och 200 dikade eller 

 på annat sätt torrlagda myrmarker, från vilka mer eller mindre fullstän- 

 diga anteckningar föreligga; dessutom ha observationer i förbigående gjorts 

 på ett flertal myrar, utan att väsentliga anteckningar härom gjorts. 



I föreliggande arbete behandlas de intakta myrmarkernas vegetation 

 i del I. Framställningen har gjorts ganska' utförlig, huvudsakligen pä grund 

 av att kännedomen om mj-rassociationerna i vårt land över huvud hittills 

 varit tämligen knapphändig. Det är min förhoppning, att denna del här- 

 igenom skall kunna utgöra en, om än ringa början till kommande bear- 

 betningar från olika delar av vårt land, varigenom en fullständigare kun- 

 skap om hela Sveriges myrar så småningom kan erhållas. Del II 

 ägnas åt frågan om myrmarkerna som skogsmark. I främsta rummet 

 har jag här sökt utreda, vilka slutstadierna bliva för vegetationens utveck- 

 ling efter torrläggningen av skilda myrmarkstyper. Dessutom har dock 

 ägnats ganska stor uppmärksamhet åt den gamla myrvegetationens för- 

 ändring efter torrläggningen, liksom åt frågan om skogsträdens invandring 

 på dränerade myrmarker. Härvid har även utförligt behandlats problemet 

 om barrträdens mykorrhiza, enär denna, enligt min uppfattning, är av vital 

 betydelse för barrträdens utveckling på myrmarkerna. 



Arbetet gör själyfallet ingalunda anspråk på att utgöra en uttöm- 



