INLEDNING 



några få hektar eller mindre kunna de nä en btorlck av flera tusen hektar. 

 Isynnerhet är det i Lappland, som man finner de stora milsvida mj-rarna. 

 Ej sällan äro dock dessa starkt sönderskurna av moränryggar, som bilda 

 långt inskjutande uddar eller större eller mindre skogklädda holmar. 



Myrmarkerna ha inom stora delar av området sedan 1890 talet i stor 

 utsträckning dikats för skogsbruk eller för jordbruksändamål. För skogs- 

 bruk- har isynnerhet Mo och Domsjö bolag utfört stora torrläggningsarbe- 

 ten. Ensamt i Anundäjö socken iia under senare är upptagits eller upp- 

 rensats över 389 mil diken för åstadkommande eller förbättrande av skogs- 

 växt, varav mera än 300 mil komma pa detta bolag (Katalog Skogsut- 

 ställningen 1916, s. 46). 



Enär undersökningsområdet .'Sträcker sig från Bottniska viken c:a 15 

 mil in i landet, böra i klimatiskt hänseende tämligen stora olikheter före- 

 finnas mellan de västra och östra delarna. I de förra har klimatet 

 i stort sett en utpräglat kontinental karaktär, i de senare får det däremot 

 en relativt maritim anstrykning. Dock kunna stora skillnader finnas mellan 

 olika år, liksom i hela Norrland över huvud, på grund av läget mellan de 

 två skilda klimattyperna, Atlantens maritima och den eurasiatiska konti- 

 nentens kontinentala (jfr HöGBOM 1906, s. 258). 



I nedanstående tabell meddelas några siffror över lemperaturförhål- 

 landena inom området eller dess omedelbara närhet. De äro hämtade 

 från HamberG (1908). Av stationerna ligga de tre första invid kusten, 

 de övriga inne i landet. Av tabellen framgår, att de inre delarna framför allt 

 ha en mycket lägre vintertemperatur än kusttrakterna, under det att med 

 avseende på sommartemperaturen skillnader i mindre grad göra sig gällande. 

 På grund härav blir den årliga variationen med avseende på medeltempe- 

 raturen i de förra betydligt större än i de senare. 



Medelteiuperatureti för månader och år jämte årlig variation inom 



undersökningsområdet. 



