SPECIELL ASSOCIATIONSBESKRIVNING 65 



Av Övriga bladmossor förekomma, ehuru sällan i högre frekvens, 

 AstrophvUa. t. ex. A. citiclidioidcs, A. pseudopinictatuvi och A. puiictatum. 

 CincUdiuui subrotiindum, Bryiim Diivalii, B. ventricosnvi, Hypmaii tric/i- 

 oidfs. Meesca triquctra, Paludclla squanosa, Po/vtr/c/iinii commnuc. P. gia- 

 cile, P. Swartzii, Spliaerocephalus palnstris, Tliuidiuin Blandozcii m. fl.; 

 av levermossor t. ex. Ctp/ialozia-3.\-iev, framför allt C flnitans, Alaiii- 

 nellia paliidicola, Haipantlnis Flohrwianus, Riccardia latifrons och R. 

 pinguis. 



Bland högre växter äro (^(^;r.r-arterna de dominerande; vanligen äro 

 två eller flera arter ungefär lika mycket framträdande. De viktigaste 

 äro C. rostnUa och C. c/iordorrhi-na ; mera sällan nå t. ex. C. lasiocarpa. 

 C. liinosa och C. »lagellanica någon högre frekvens, ehuru de oftast 

 finnas insprängda. Dessutom påträffar man C. dioica, C. Goodenozuii, 



C. paticijloya m. fl. 



Övriga gräsartade växter äro representerade genom bl. a. Equisetuiii 

 Jluviatile, . Eriopiwntvi polystacldon (konstanter), Equ/setiiin pa/ustre, 

 Eriop/ionun alp/mun, E. gracile och Sclieuchzeria pahistris (accessoriska 

 element). 



Örternas antal kan som antytt ofta bli betydande. De viktigaste 

 äro Potentlila palicslris och Menyantlws trifoliata, vilka sällan saknas. 

 Dessutom kunna som accessoriska element finnas, utom Droseia anglica och 



D. rotnndifolia. även sådana som Caltha paliistris, Filipendula Ulmaria, 

 Geraiiiiiin silvaticiiin, Orchis incarnata, Saiissurea alpina. Polygomini vivi- 

 panuii. Ri/åi/s arcticus, Valeriana officinalis. Härigenom blir understundom 

 likheten med de egentliga ängarna tämligen påfallande. 



Av ris finnas så gott som alltid Androineda polifolia och Vacciniuin 

 Oxycoccus (båda konstanter), vilka t. o. m. någon gång kunna bli ända till 

 »rikliga» (jfr tab. 14: 5, 6, 8, 11). Betiila nana och Vacciniuin uliginosit in 

 kunna förekomma i mer eller mindre lågväxta individ. Ofta finnas dess- 

 utom små buskar av 5rtÄx-arter, t. ex. 5. lapponum och 5. pliylicifolia. 



Sphagnnin-V'a.xx€t fordrar tämligen riklig tillgång på lösliga mineral- 

 saker. Pä grund härav har det ej någon större utbredning inom området. 

 Ytvattnet saknar vanligen tillräcklig näringshalt, och det blir därför 

 mestadels framträngande grundvatten eller årligen återkommande över- 

 .svämning, som orsakar dess utbildning. 



Belysande är den av mig (1913, s. 10) meddelade vattenanalysen 

 från Rockelbrokärret på Tiveden. Detta kärr kan betecknas som ett 

 typiskt Sp/iagmini-kårr från mellersta Sverige, där dock funnes fläckvis 



De norrländska myrmarkerna. 1734:1 5 



